Recital Ansamblul Profil - Ecouri introspective
2022-10-26 19:00 - 20:30 (Europe/Bucharest) | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Întemeiat de compozitorul Dan Dediu în 2003, 𝐀𝐧𝐬𝐚𝐦𝐛𝐥𝐮𝐥 𝐏𝐫𝐨𝐟𝐢𝐥, cu multiple prezenţe în festivaluri internaţionale de gen, înregistrări pe compact disc şi turnee în străinătate, va susține, miercuri, 26 octombrie, de la ora 19:00, un recital în Sala Capitol a 𝑭𝒊𝒍𝒂𝒓𝒎𝒐𝒏𝒊𝒄𝒊𝒊 𝑩𝒂𝒏𝒂𝒕𝒖𝒍 𝑻𝒊𝒎𝒊𝒔̦𝒐𝒂𝒓𝒂.

𝕀̂𝕟 𝕡𝕣𝕠𝕘𝕣𝕒𝕞:
𝐀𝐧𝐚𝐭𝐨𝐥 𝐕𝐢𝐞𝐫𝐮 – 𝑉𝑒𝑟𝑠𝑒𝑡𝑒 pentru vioară și pian
𝐈𝐚𝐧𝐧𝐢𝐬 𝐗𝐞𝐧𝐚𝐤𝐢𝐬 – 𝑀𝑖𝑘𝑘𝑎 pentru vioară
𝐃𝐢𝐚𝐧𝐚 𝐑𝐨𝐭𝐚𝐫𝐮 – 𝐷𝑒𝑏𝑢𝑚𝑒𝑠𝑠𝑞𝑢𝑖𝑠𝑠𝑒 pentru pian
𝐈𝐫𝐢𝐧𝐚 𝐎𝐝𝐚̆𝐠𝐞𝐬𝐜𝐮 – 𝑀𝑒𝑙𝑜𝑠 pentru violă
𝐃𝐚𝐧 𝐃𝐞𝐝𝐢𝐮 – 𝐿𝑎𝑡𝑒𝑏𝑟𝑎𝑒 pentru vioară, violă și pian

Concert vocal-simfonic - Ecouri (Închiderea Festivalului-concurs Internațional Remus Georgescu)
2022-10-28 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Închiderea 𝐅𝐞𝐬𝐭𝐢𝐯𝐚𝐥𝐮𝐥𝐮𝐢 𝐈𝐧𝐭𝐞𝐫𝐧𝐚𝐭̦𝐢𝐨𝐧𝐚𝐥 𝐑𝐞𝐦𝐮𝐬 𝐆𝐞𝐨𝐫𝐠𝐞𝐬𝐜𝐮 (Intrada) va fi marcată printr-un concert vocal-simfonic deosebit, cu lucrări semnate exclusiv de compozitori români. Evenimentul are loc vineri, 28 octombrie, de la ora 19:00, în Sala Capitol.

Invitat special al evenimentului este solistul 𝐈𝐮𝐬𝐭𝐢𝐧𝐢𝐚𝐧 𝐙𝐞𝐭𝐞𝐚, bariton al 𝑂𝑝𝑒𝑟𝑒𝑖 𝑁𝑎𝑡̦𝑖𝑜𝑛𝑎𝑙𝑒 𝑑𝑖𝑛 𝐵𝑢𝑐𝑢𝑟𝑒𝑠̦𝑡𝑖.

Concertul se va desfășura sub bagheta dirijorală a maestrului 𝐇𝐮𝐛𝐚 𝐇𝐨𝐥𝐥𝐨́𝐤𝐨̋𝐢 (Ungaria).
Dirijorul corului – 𝐈𝐨𝐬𝐢𝐟 𝐓𝐨𝐝𝐞𝐚
𝐈𝐨𝐧 𝐁𝐨𝐠𝐝𝐚𝐧 𝐒̦𝐭𝐞𝐟𝐚̆𝐧𝐞𝐬𝐜𝐮 – flaut
𝕀̂𝕟 𝕡𝕣𝕠𝕘𝕣𝕒𝕞:

𝐃𝐚𝐧 𝐃𝐞𝐝𝐢𝐮 – 𝑃𝑟𝑖𝑚𝑎 𝑓𝑟𝑖𝑐𝑎̆ 𝑚𝑜𝑛𝑑𝑖𝑎𝑙𝑎̆ concert pentru flaut și ansamblu
𝐓𝐢𝐛𝐞𝐫𝐢𝐮 𝐎𝐥𝐚𝐡 – Simfonia 𝐺𝑖𝑜𝑐𝑜𝑠𝑎
𝐑𝐞𝐦𝐮𝐬 𝐆𝐞𝐨𝐫𝐠𝐞𝐬𝐜𝐮 – 𝐸𝑐𝑜𝑢𝑟𝑖 oratoriu pentru bas, cor de femei, bandă magnetică și orchestră.

În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:
Concertul vocal-simfonic, ultimul al lunii octombrie, marchează închiderea Festivalului Internaţional Remus Georgescu, denumirea recentă a Festivalului de Muzică Nouă „Intrada”. Acum este lansat şi un concurs de compoziţie. Iată că în această zonă a ţării muzicienii ştiu să-şi preţuiască valorile, să facă în aşa fel încât numele maeştrilor să nu cadă în uitare. Seara muzicală de vineri are în program compoziţii româneşti: Concert pentru Flaut şi orchestră de Dan Dediu, Simfonia a IV-a „Giocosa” de Tiberiu Olah şi Oratoriul pentru bas, cor de femei, bandă magnetică şi orchestră „Ecouri” de Remus Georgescu.
Dan Dediu este unul dintre marii compozitori români recunoscut şi apreciat în ţară şi străinătate. S-a născut la 16 martie 1967. A studiat la Bucureşti iar apoi la Viena. Este un compozitor prolific abordând toate genurile muzicale. Notorietatea sa a trecut de graniţele ţării prin bursele de creaţie la care a participat, dar mai ales este cunoscut prin lucrările sale care au fost editate şi înregistrate nu doar în Europa, dar chiar şi în Australia. Concertul pe care-l vom asculta în primă audiţie la Timişoara, a fost compus în perioada pandemiei de coronavirus şi are numele de First World Fear. Această primă teamă mondială se referă la perioada contemporană. Pe atunci, compozitorul, atât de apropiat de Filarmonica „Banatul” şi soliştii săi, nu bănuia că la scurt timp va apărea o altă frică, poate şi mai mare. Dan Dediu ne-a trimis o amplă descriere a lucrării, din care extragem câteva idei, urmând ca în caietul-program de sală să fie prezentate detaliile programatice a fiecărei parţi, din cele 7 ale concertului. Tânăr în spirit, compozitorul a conceput aceste verigi în lumina strategiilor cinematografice contemporane. Să ne imaginăm un sezon al unui serial TV format din episoade diferite, dar păstrând unele personaje cu rol de a străbate întreaga structură, ce aduce în faţa auditorului o unitate şi continuitate. Compozitorul a utilizat o serie de aluzii muzicale şi literare identificabile de către cei care trăiesc prin cultura epocii noastre. Este o meditaţie muzicală despre mentalul oamenilor care-şi caută identitatea, marcând uneori lipsa speranţei, de cele mai multe ori cu credinţa în providenţă, în viitorul luminos al speciei. Iată cele şapte părţi: Baccanale, Pastorale cynique, Imitations alluvionnares, Skinny Tunes Lisnafi, Ave Maria şi Lockdown interrompu. Să redăm şi o frază din cuvântul compozitorului: „Sfârșitul concertului este constituit dintr-o structură ce e o rezultantă a depunerilor treptate de aluviuni sonore, leitmotivul „fricii mondiale” constituindu-se într-o structură muzicală de sine-stătătoare”. Utilizând o fină aluzie la Claude Debussy, cu a sa Serenade Interrompue, ultima parte, cu referire clară la întregul concert, Dan Dediu nu se întoarce spre mesajul impresionistului francez. Dacă Serenada era întreruptă şi stârnea regrete şi păreri de rău, Lockdown din concert se întrerupe spre exuberanţă, speranţă şi bucuria de a trăi. Concertul a fost dedicat flautistului Ionuţ-Bogdan Ștefănescu, care-l va interpreta şi vineri seară pe scena „Capitol”.
În 2002 s-a stins din viaţă compozitorul Tiberiu Olah, după o carieră de mare succes desfăşurată timp de 50 de ani. S-a născut în Arpăşel, Judeţul Bihor la 2 ianuarie 1928. După studiile la Academia de Muzică G. Dima din Cluj-Napoca, a primit o bursă de studii la Moskova la Conservatorul P. I. Ceaicovski. La întoarcerea în ţară, în 1954, devine profesor de compoziţie la Universitatea de Muzică din Bucureşti. A compus foarte multă muzică, fiind deosebit de apreciat. Printre multele distincţii amintim premiul „George Enescu” al Academiei, premiul internaţional Koussevitzky. Deşi se pot spune multe despre arhitectura şi filosofia compoziţiilor sale, Olah fiind mereu un căutător neobosit, în perioada în care a lucrat la simfonia pe care o vom asculta, el a apelat la structuri încărcate cu sensuri derivate din sintagme muzicale desprinse din compozitori clasici precum Mozart sau Beethoven. Pe acest temei el s-a folosit de schiţele unor citate cărora le-a dat multiple semnificaţii culturale, interesante registre expresive. Olah a fost, fără îndoială, un mare compozitor al României, modelând inconfundabil imaginea muzicii contemporane.
Urmează „Ecouri„ un oratoriu pentru bas, cor de femei, bandă magnetică şi orchestră mare. Lucrarea datează din 1983 şi a fost distinsă cu premiul de compoziţie „George Enescu”. Este un fapt deosebit, moral şi profesional, ca o instituţie de cultură să-şi sărbătorească marile sale personalităţi de care este şi va fi legată în mod etern. Se spune mereu, şi este cam adevărat, că nu ştim să ne preţuim valorile, că întotdeauna alţii, din alte părţi, ne dezvăluie talentele pe care le avem lângă noi, cei care cu privirea spre alte orizonturi ridicăm osanale unor valori care sunt de foarte multe ori neînsemnate, faţă de persoanele emblematice ale spaţiului cultural regional şi naţional. În revista Orizont din 29 noiembrie 1985 este prezentată foarte bine această lucrare a regretatului Remus Georgescu, şi îmi permit să o redau în citat —„ În Oratoriul „Ecouri” compozitorul imaginează un procedeu unicat, extrem de curajos. Preţuindu-l pe C. Noica, adoptă ca formă muzicală modelul Tratatului de ontologie al acestuia – „Devenirea întru fiinţă”, în sensul unei arhitectonici ce realizează o permanentă ascensiune într-o spirală, o adevărată arborescenţă a deschiderilor care se regăsesc mereu, dar la o treaptă superioară. Elementul propulsor al oratoriului rămâne derularea unei încărcături epice ce germinează continuu sintagme lirice. În partitura basului solist, lovitura minerului în roca de cărbune declanșează ecouri aparent uitate – mugetul neîmplinit al cerbului, pasul mistreţului, prin foșnetul pădurilor domnite de bouri, dar și ecoul „vaierelor”, conduc la violenţe expresioniste pe care R. Georgescu le transcrie în echivalenţe muzicale care dovedesc virtuozitatea poeticii sale muzicale. Finalul pare să personifice imaginea „Coloanei infinite” a lui Brâncuși, oprită într-un punct de maximă expresivitate. Iată că această lucrare a fost aleasă pentru a fi distinsă cu cea mai râvnită distincţie – Premiul „G. Enescu” al Academiei Române”. Solist va fi basul Iustinian Zetea. Corul „Ion Românu” a fost pregătit de maestrul Iosif Todea. Dirijorul concertului va fi maestrul Huba Holloköi.
Mircea Tătaru

Recital educativ - Miracolul muzicii pentru bebeluși
2022-10-29 11:00 - 12:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
𝐌𝐢𝐫𝐚𝐜𝐨𝐥𝐮𝐥 𝐦𝐮𝐳𝐢𝐜𝐢𝐢 𝐩𝐞𝐧𝐭𝐫𝐮 𝐛𝐞𝐛𝐞𝐥𝐮𝐬̦𝐢, eveniment creat în 𝒑𝒓𝒆𝒎𝒊𝒆𝒓𝒂̆ de 𝐹𝑖𝑙𝑎𝑟𝑚𝑜𝑛𝑖𝑐𝑎 𝐵𝑎𝑛𝑎𝑡𝑢𝑙 𝑑𝑖𝑛 𝑇𝑖𝑚𝑖𝑠̦𝑜𝑎𝑟𝑎, și dedicat 𝓿𝓲𝓲𝓽𝓸𝓪𝓻𝓮𝓵𝓸𝓻 𝓶𝓪̆𝓶𝓲𝓬𝓲 𝓼̦𝓲 𝓫𝓮𝓫𝓮𝓵𝓾𝓼̦𝓲𝓵𝓸𝓻 𝓭𝓮 0-2 𝓪𝓷𝓲, are menirea de a-i familiariza pe cei mici, încă de la cele mai fragede vârste, cu sunetul muzicii clasice.

Recitalul educativ va fi susținut de 𝐌𝐚𝐫𝐭𝐚 𝐂𝐡𝐢𝐬̦ la vioară și 𝐌𝐢𝐡𝐚𝐞𝐥𝐚 𝐅𝐚𝐮𝐫 la harpă.

𝕃𝕦𝕔𝕣𝕒̆𝕣𝕚𝕝𝕖 𝕚𝕟𝕥𝕖𝕣𝕡𝕣𝕖𝕥𝕒𝕥𝕖 𝕤𝕦𝕟𝕥:
𝑆𝑖𝑐𝑖𝑙𝑖𝑎𝑛𝑎 – 𝐌. 𝐏𝐀𝐑𝐀𝐃𝐈𝐒
𝐴𝑣𝑒 𝑀𝑎𝑟𝑖𝑎 – 𝐁𝐀𝐂𝐇/ 𝐆𝐎𝐔𝐍𝐎𝐃
𝐴𝑣𝑒 𝑀𝑎𝑟𝑖𝑎 – 𝐅. 𝐒𝐂𝐇𝐔𝐁𝐄𝐑𝐓
𝐷𝑜𝑢𝑎̆ 𝑝𝑟𝑒𝑙𝑢𝑑𝑖𝑖 𝑟𝑜𝑚𝑎𝑛𝑡𝑖𝑐𝑒 – 𝐌. 𝐓𝐎𝐔𝐑𝐍𝐈𝐄𝐑
𝑀𝑒𝑚𝑜𝑟𝑦 – 𝐀. 𝐋. 𝐖𝐄𝐁𝐁𝐄𝐑
𝑀𝑒𝑑𝑖𝑡𝑎𝑡̦𝑖𝑒 – 𝐉. 𝐌𝐀𝐒𝐒𝐄𝐍𝐄𝐓
𝑉𝑎𝑙𝑠𝑢𝑙 𝑛𝑟. 2 – 𝐃. 𝐒𝐇𝐎𝐒𝐓𝐀𝐊𝐎𝐕𝐈𝐂𝐈
𝑈𝑛𝑐ℎ𝑎𝑖𝑛𝑒𝑑 𝑀𝑒𝑙𝑜𝑑𝑦 – 𝐀. 𝐍𝐎𝐑𝐓𝐇
𝐹𝑟𝑢𝑚𝑜𝑎𝑠𝑎 𝑠̦𝑖 𝐵𝑒𝑠𝑡𝑖𝑎 – 𝐀. 𝐌𝐄𝐍𝐊𝐄𝐍

Recital cameral - Și stelele străluceau - Ansamblul DIX (Gera Germania)
2022-10-29 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Ultimul eveniment al lunii octombrie aduce în atenția melomanilor recitalul cameral 𝑬 𝒍𝒖𝒄𝒆𝒗𝒂𝒏 𝒍𝒆 𝒔𝒕𝒆𝒍𝒍𝒆, susținut de 𝐀𝐧𝐬𝐚𝐦𝐛𝐥𝐮𝐥 𝐃𝐈𝐗 (Gera, Germania).

Sâmbătă, 29 octombrie, de la ora 19:00, pe scena Sălii Capitol vor urca:
𝑨𝑵𝑫𝑹𝑬𝑨𝑺 𝑲𝑵𝑶𝑶𝑷 – flaut
𝑨𝑳𝑩𝑹𝑬𝑪𝑯𝑻 𝑷𝑰𝑵𝑸𝑼𝑨𝑹𝑻 – oboi
𝑯𝑬𝑵𝑫𝑹𝑰𝑲 𝑺𝑪𝑯𝑵𝑶𝑲𝑬 – clarinet
𝑹𝑶𝑳𝑨𝑵𝑫 𝑺𝑪𝑯𝑼𝑳𝑬𝑵𝑩𝑼𝑹𝑮 – fagot
𝑳𝑰𝑨𝑵𝑬 𝑷𝑰𝑵𝑸𝑼𝑨𝑹𝑻 – harpă

𝕀̂𝕟 𝕡𝕣𝕠𝕘𝕣𝕒𝕞, 𝕝𝕦𝕔𝕣𝕒̆𝕣𝕚 𝕕𝕖:
𝐆. 𝐑𝐎𝐒𝐒𝐈𝐍𝐈
𝐉. 𝐒. 𝐁𝐀𝐂𝐇
𝐆. 𝐏𝐔𝐂𝐂𝐈𝐍𝐈
𝐋. 𝐃𝐄 𝐋𝐎𝐑𝐄𝐍𝐙𝐎
𝐀. 𝐏𝐀𝐒𝐂𝐔𝐋𝐋𝐈
𝐆. 𝐁𝐈𝐙𝐄𝐓

Concert simfonic | 𝐎𝐫𝐜𝐡𝐞𝐬𝐭𝐫𝐚 𝐅𝐚𝐜𝐮𝐥𝐭𝐚̆𝐭̦𝐢𝐢 𝐝𝐞 𝐌𝐮𝐳𝐢𝐜𝐚̆ 𝐬̦𝐢 𝐓𝐞𝐚𝐭𝐫𝐮
2022-11-03 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
𝐎𝐫𝐜𝐡𝐞𝐬𝐭𝐫𝐚 𝐅𝐚𝐜𝐮𝐥𝐭𝐚̆𝐭̦𝐢𝐢 𝐝𝐞 𝐌𝐮𝐳𝐢𝐜𝐚̆ 𝐬̦𝐢 𝐓𝐞𝐚𝐭𝐫𝐮 𝐓𝐢𝐦𝐢𝐬̦𝐨𝐚𝐫𝐚, dirijată de maestrul 𝐒𝐄𝐁𝐀𝐒𝐓𝐈𝐀𝐍 𝐅𝐄𝐋𝐄𝐀, va susține un concert simfonic pe scena Sălii Capitol a 𝑭𝒊𝒍𝒂𝒓𝒎𝒐𝒏𝒊𝒄𝒊𝒊 𝑩𝒂𝒏𝒂𝒕𝒖𝒍 𝑻𝒊𝒎𝒊𝒔̦𝒐𝒂𝒓𝒂, joi, 3 noiembrie, de la ora 19:00.

Solistul concertului este 𝐁𝐎𝐆𝐃𝐀𝐍-𝐎𝐂𝐓𝐀𝐕𝐈𝐀𝐍 𝐏𝐑𝐄𝐃𝐀 𝑓𝑙𝑎𝑢𝑡.

𝕀̂𝕟 𝕡𝕣𝕠𝕘𝕣𝕒𝕞:
𝐖. 𝐀. 𝐌𝐎𝐙𝐀𝐑𝐓 – Uvertura la opera „𝐷𝑜𝑛 𝐺𝑖𝑜𝑣𝑎𝑛𝑛𝑖”
𝐖. 𝐀. 𝐌𝐎𝐙𝐀𝐑𝐓 – 𝐶𝑜𝑛𝑐𝑒𝑟𝑡𝑢𝑙 𝑛𝑟. 1 𝑖̂𝑛 𝑠𝑜𝑙 𝑚𝑎𝑗𝑜𝑟 𝑝𝑒𝑛𝑡𝑟𝑢 𝑓𝑙𝑎𝑢𝑡 𝑠̦𝑖 𝑜𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎̆
𝐉. 𝐇𝐀𝐘𝐃𝐍 – Simfonia nr. 92 în sol major – „𝑂𝑥𝑓𝑜𝑟𝑑”

La Guilde des Mercenaires - FESTIVALUL DE MUZICA VECHE 2022
2022-11-03 19:00 - 21:00 | Centrul Reformat Noul Mileniu, Strada Morarilor 1b, Timișoara, Timiș, România
La Guilde des Mercenaires, conducerea muzicală ADRIEN MABIRE

La Guilde des Mercenaires este un ansamblu de muzică veche constituit din mai mulți artiști reuniți în jurul cornetistului Adrien Mabire.
La origini, breasla (guilde) denumește organizații de solidaritate, ce reunesc bărbați cu interese comune. Ansamblul și-a luat acest nume de „breaslă” pentru a-i descrie pe acești muzicieni proveniți din medii diferite, ce-și reunesc cunoștințele pentru a cânta muzica secolului al XVII-lea.
Animați de dorința de a face să sune cât mai bine posibil „instrumentele puternice”, La Guilde des Mercenaires este compusă din cântăreți cu voce timbrată și din instrumentiști curajoși.
Ansamblul se străduiește să cânte muzica veche într-un mod care îmbină energia și virtuozitatea, ducând mai departe moștenirea primită de la muzicienii din epoca Seicento și ținând cont, în același timp, de specificul vremurilor noastre.
Înregistrările ansamblului au fost apreciate de critica internațională. Prima înregistrare a fost consacrată compozitorului Giovanni Bassano, a doua, marilor motete și sonatelor de virtuozitate, iar a treia, dedicată operelor din tinerețe ale lui Giovanni Gabrieli, înregistrare apărută în 2021.
Stabilit în Bretania, dar atrăgând artiști din întreaga Europă, ansamblul Guilde este alcătuit din muzicieni formați la cele mai importante școli. Prin personalitatea muzicienilor din componență, La Guilde des Mercenaires se remarcă în peisajul muzicii vechi ca un ansamblu tânăr și dinamic.

Concert simfonic | RUBEN GAZARIAN (Armenia/Germania) 𝑑𝑖𝑟𝑖𝑗𝑜𝑟, FLORIN ILIESCU 𝑣𝑖𝑜𝑎𝑟𝑎̆
2022-11-04 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Primul eveniment al lunii îl aduce la Timișoara pe maestrul 𝐑𝐔𝐁𝐄𝐍 𝐆𝐀𝐙𝐀𝐑𝐈𝐀𝐍 (Armenia/ Germania), dirijor al unor orchestre renumite precum 𝑅𝑎𝑑𝑖𝑜-𝑆𝑖𝑛𝑓𝑜𝑛𝑖𝑒𝑜𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑒𝑟 𝑆𝑡𝑢𝑡𝑡𝑔𝑎𝑟𝑡 𝑑𝑒𝑠 𝑆𝑊𝑅, 𝑊𝐷𝑅-𝑆𝑖𝑛𝑓𝑜𝑛𝑖𝑒𝑜𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑒𝑟 𝐾𝑜̈𝑙𝑛, 𝐻𝑎𝑚𝑏𝑢𝑟𝑔 𝑆𝑦𝑚𝑝ℎ𝑜𝑛𝑦 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎, 𝐷𝑒𝑢𝑡𝑠𝑐ℎ𝑒𝑠-𝑆𝑦𝑚𝑝ℎ𝑜𝑛𝑖𝑒-𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑒𝑟 𝐵𝑒𝑟𝑙𝑖𝑛, 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎 𝑁𝑎𝑡𝑖𝑜𝑛𝑎𝑙 𝑑𝑒 𝐿𝑦𝑜𝑛, 𝐽𝑒𝑟𝑢𝑠𝑎𝑙𝑒𝑚 𝑆𝑦𝑚𝑝ℎ𝑜𝑛𝑦 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎, 𝑇𝑒𝑙 𝐴𝑣𝑖𝑣 𝑂𝑝𝑒𝑟𝑎 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎 (𝑅𝑖𝑠ℎ𝑜𝑛𝐿𝑒𝑍𝑖𝑜𝑛 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎), 𝑍𝑢̈𝑟𝑖𝑐ℎ 𝐶ℎ𝑎𝑚𝑏𝑒𝑟 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎 și multe altele.

Maestrul 𝐑𝐔𝐁𝐄𝐍 𝐆𝐀𝐙𝐀𝐑𝐈𝐀𝐍 va dirija Orchestra simfonică a 𝑭𝒊𝒍𝒂𝒓𝒎𝒐𝒏𝒊𝒄𝒊𝒊 𝑩𝒂𝒏𝒂𝒕𝒖𝒍 𝑻𝒊𝒎𝒊𝒔̦𝒐𝒂𝒓𝒂, vineri, de la ora 19:00, în cadrul concertului ce îl va avea ca solist pe violonistul 𝐅𝐋𝐎𝐑𝐈𝐍 𝐈𝐋𝐈𝐄𝐒𝐂𝐔.

𝕀̂𝕟 𝕡𝕣𝕠𝕘𝕣𝕒𝕞:
𝐋. 𝐕𝐀𝐍 𝐁𝐄𝐄𝐓𝐇𝐎𝐕𝐄𝐍 – 𝐶𝑜𝑛𝑐𝑒𝑟𝑡𝑢𝑙 𝑝𝑒𝑛𝑡𝑟𝑢 𝑣𝑖𝑜𝑎𝑟𝑎̆ 𝑠̦𝑖 𝑜𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎̆ 𝑖̂𝑛 𝑟𝑒 𝑚𝑎𝑗𝑜𝑟, 𝑜𝑝. 61
𝐑. 𝐒𝐂𝐇𝐔𝐌𝐀𝐍𝐍 – 𝑆𝑖𝑚𝑓𝑜𝑛𝑖𝑎 𝑛𝑟. 1 𝑖̂𝑛 𝑠𝑖 𝑏𝑒𝑚𝑜𝑙 𝑚𝑎𝑗𝑜𝑟, 𝑜𝑝. 38

În continuare, avancronica de concert semnată de maestrul Mircea Tătaru:

„Vineri 4 noiembrie, maestrul Ruben Gazarian, dirijorul concertului simfonic, ne propune spre audiţie Concertul pentru vioară şi orchestră în re major op.61 de Ludwig van Beethoven şi Simfonia nr.1 în si bemol major, op.38 de Robert Schumann.
Deşi a scris 5 concerte pentru pian, Beethoven a scris un singur concert pentru vioară terminat în 1806. În proiectele anului 1792 a mai existat un concert în do major, dar a rămas doar la nivel de fragmente şi schiţe. Beethoven nu compunea foarte repede, dar acest concert l-a terminat în doar câteva saptămâni, între noiembrie şi decembrie. Aceasta, pentru că lucrarea fusese comandată pentru a fi interpretată cu o zi înainte de ajunul Crăciunului, în 23 decembrie. Franz Clement, care nu era numai un bun violonist, dar şi dirijor şi director la un teatru din Viena, cunoscut sub numele Theater An der Wien, nu a avut timpul necesar să-l înveţe pentru a-l cânta din memorie, astfel că l-a interpretat cu notele în faţă. Autorul celor 10 Sonate pentru vioară şi pian şi al Romanţelor pentru vioară, a ştiut să pună în valoare toată gama resurselor expresive ale viorii, mai ales că era o perioadă de creaţie de mare inspiraţie în care a dat naştere la lucrări de excepţie cum ar fi Simfonia a III-a „Eroica” sau Sonata pentru pian „Appassionata”. Se observă că prin felul în care Beethoven a tratat atât instrumentul solist, cât şi aparatul orchestral, el a continuat procedeele folosite de Mozart în concertele sale pentru vioară. Însă, Beethoven reformulează legile de colaborare dintre ansamblu şi vioara solistă. În partea a II-a a concertului, bunăoară, Beethoven acordă o importanţă deosebită orchestrei prin atribuirea temei principale unor instrumente ale ansamblului. Cu toate că au fost destui interpreţi nemulţumiţi de acest mod de a trata vioara, ce părea a avea un rol secundar, vom vedea că intervenţiile cu caracter improvizatoric al instrumentului solist, de o splendidă frumuseţe, ridică foarte mult rolul acestuia, intonarea temei fiind doar o rezolvare banală. Solist în acest minunat concert va fi violonistul Florin Iliescu.
Muzica lui Schumann nu descrie, ci sugerează. De aici, reţinerea faţă de programatism, faţă de excese romantice şi efecte trecătoare. Cu toate aceste consideraţii adevărate, Simfonia I a fost denumită chiar de către compozitor — Frühlingssymphonie, simfonia primăverii. Nu se putea abţine, în septembrie 1840 se căsătoreşte cu aceea care va fi dragostea sa eternă, Clara Wieck.
Biografii lui Schumann spun că simfonia nu este numai răsunetul naturii reînviate, dar şi expresia luminii din sufletul său inundat de dragostea pentru Clara. Unii spun, foarte frumos, că această simfonie este luna de miere muzicală. Terminată la 20 februarie 1841, simfonia a fost prezentată la 31 martie, la Leipzig, sub conducerea lui Felix Mendelssohn-Bartholdy. Ea a fost primită deosebit de călduros de către public. Să ne întoarcem cu un an înainte. La geneza ei se află un însufleţitor poem al lui Adolf Böttger intitulat: Prin văi înfloreşte primăvara.
Ea apare pe fundalul unei creaţii dedicate pianului, pe plaiurile minunate al liedului lui Schumann. Încă înainte apare o simfonie „de şcoală” în sol minor ce atestă preocuparea tânărului de 22 de ani pentru orchestră. A fost denumită mica simfonie. Studiază simfonica lui Beethoven şi mai ales Simfonia în do major a lui Schubert. Aduce idei noi precum, în partea întâi, introducerea lentă în momentul suprem al dezvoltării sau aducerea adevăratei reprize a părţii după pauza generală, o supriză ce pare o codă. Tot aici, compozitorul uneşte liedul cu simfonia, procedeu aprofundat de Schubert. În toate părţile se simte, prin ineditul mesajului şi al formei reînnoite, un nou sistem de referinţă în muzica romantismului timpuriu”.
Mircea Tătaru

Il Convito - FESTIVALUL DE MUZICA VECHE 2022
2022-11-08 19:00 - 21:00 | Centrul Reformat Noul Mileniu, Strada Morarilor 1b, Timișoara, Timiș, România
Il Convito, conducerea muzicală MAUDE GRATTON

Ansamblul il Convito are în componență mulți soliști renumiți pe plan internațional și se angajează adesea în colaborări de excepție, cum ar fi cele cu ansamblul Les Basses Réunies, cu clavecinistul Pierre Hantaï, cu percuționistul Florent Jodelet, cu compozitorul Nicolas Frize, cu ansamblul Collective Spat’Sonore sau cu istoricul de artă Anne Delage.
De asemenea, il Convito își dedică energia împărtășirii experienței și artei sale: în calitate de membru fondator al festivalului MM (Musique en Mouvement) din La Rochelle, ansamblul lucrează îndeaproape, an de an, cu muzicieni locali, pentru a face muzica mai accesibilă pe teritoriul regiunii Nouvelle Aquitaine. În 2001, ansamblul a creat și stagiunea anuală MM.
Primul album al ansamblului il Convito, lansat de casa de discuri Mirare, este dedicat concertelor pentru clavecin ale lui Wilhelm Friedemann Bach și a fost nominalizat în 2016 pe lista scurtă a premiilor Gramophone. Primul album orchestral al ansamblului urmează a fi lansat în curând. Acesta va fi dedicat concertelor duble pentru clavecin(e) și fortepiano de Carl Philipp Emanuel și Wilhelm Friedemann Bach, avându-l ca invitat pe renumitul clavecinist Pierre Hantaï.
Ansamblul se află în rezidență la Moulin du Roc, Scène Nationale à Niort (Scena Națională din Niort) din 2019.
Ansamblul și orchestra il Convito primesc finanțare din partea DRAC Nouvelle-Aquitaine, din partea Regiunii Nouvelle-Aquitaine, a orașului La Rochelle, departamentului Charente-Maritime, OARA (Office Artistique de la Région Nouvelle-Aquitaine -Departamentul Artistic al Regiunii Nouvelle Aquitaine), precum și din partea organizațiilor ADAMI, Spedidam și CNM. il Convito este, de asemenea, sponsorizat și de către Caisse des Dépôts, susținător principal al ansamblului, și de către MAIF, pentru munca sa educativă dedicată publicului tânăr.

Concert simfonic educativ 𝑭𝒂𝒓𝒎𝒆𝒄𝒖𝒍 𝒐𝒃𝒐𝒊𝒖𝒍𝒖𝒊 𝒔𝒐𝒍𝒊𝒔𝒕
2022-11-11 11:00 - 12:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Copiii și adolescenții cu vârste cuprinse între 𝟏𝟐-𝟏𝟖 𝐚𝐧𝐢 sunt invitați să descopere 𝑭𝒂𝒓𝒎𝒆𝒄𝒖𝒍 𝒐𝒃𝒐𝒊𝒖𝒍𝒖𝒊 𝒔𝒐𝒍𝒊𝒔𝒕, într-o întâlnire cu solista 𝐅𝐄𝐋𝐈𝐂𝐈𝐀 𝐆𝐑𝐄𝐂𝐈𝐔𝐂 (Danemarca).

Maestrul 𝐑𝐀𝐃𝐔 𝐏𝐎𝐏𝐀 (dirijor permanent al 𝑭𝒊𝒍𝒂𝒓𝒎𝒐𝒏𝒊𝒄𝒊𝒊 𝑩𝒂𝒏𝒂𝒕𝒖𝒍 𝑻𝒊𝒎𝒊𝒔̦𝒐𝒂𝒓𝒂) îi va explica tânărului public, pas cu pas, detaliile pregătirii concertului de oboi ce va fi interpretat în aceeași seară, de la ora 19:00.

𝕀̂𝕟 𝕡𝕣𝕠𝕘𝕣𝕒𝕞:
𝐖. 𝐀. 𝐌𝐎𝐙𝐀𝐑𝐓 – 𝐶𝑜𝑛𝑐𝑒𝑟𝑡𝑢𝑙 𝑝𝑒𝑛𝑡𝑟𝑢 𝑜𝑏𝑜𝑖 𝑠̦𝑖 𝑜𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎̆ 𝑖̂𝑛 𝑑𝑜 𝑚𝑎𝑗𝑜𝑟, 𝐾. 314.

Concert simfonic | Invitată: 𝐅𝐄𝐋𝐈𝐂𝐈𝐀 𝐆𝐑𝐄𝐂𝐈𝐔𝐂 (Danemarca) 𝑜𝑏𝑜𝑖
2022-11-11 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Oboista 𝐅𝐄𝐋𝐈𝐂𝐈𝐀 𝐆𝐑𝐄𝐂𝐈𝐔𝐂 (Danemarca) este invitata specială de vineri, 11 noiembrie 2022, a 𝑭𝒊𝒍𝒂𝒓𝒎𝒐𝒏𝒊𝒄𝒊𝒊 𝑩𝒂𝒏𝒂𝒕𝒖𝒍 𝑻𝒊𝒎𝒊𝒔̦𝒐𝒂𝒓𝒂. Alături de Orchestra simfonică, dirijată de maestrul 𝐑𝐀𝐃𝐔 𝐏𝐎𝐏𝐀, va interpreta 𝐶𝑜𝑛𝑐𝑒𝑟𝑡𝑢𝑙 𝑝𝑒𝑛𝑡𝑟𝑢 𝑜𝑏𝑜𝑖 𝑠̦𝑖 𝑜𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎̆ 𝑖̂𝑛 𝑑𝑜 𝑚𝑎𝑗𝑜𝑟, 𝐾. 314 de 𝐖. 𝐀. 𝐌𝐎𝐙𝐀𝐑𝐓.

În cadrul programului vom audia, de asemenea, lucrările: 𝐴𝑑𝑎𝑔𝑖𝑜 𝑖̂𝑛 𝑠𝑜𝑙 𝑚𝑖𝑛𝑜𝑟 de 𝐑. 𝐆𝐈𝐀𝐙𝐎𝐓𝐓𝐎, 𝑆𝑖𝑚𝑓𝑜𝑛𝑖𝑎 𝑛𝑟. 25 𝑖̂𝑛 𝑠𝑜𝑙 𝑚𝑖𝑛𝑜𝑟, 𝐾. 183 de 𝐖. 𝐀. 𝐌𝐎𝐙𝐀𝐑𝐓 și 𝐼̂𝑛𝑡𝑟𝑒𝑏𝑎𝑟𝑒 𝑓𝑎̆𝑟𝑎̆ 𝑟𝑎̆𝑠𝑝𝑢𝑛𝑠 de 𝐂. 𝐈𝐕𝐄𝐒.

În continuare, avancronica de concert semnată de maestrul Mircea Tătaru:

„Pentru 11 noiembrie filarmonica ne oferă un program foarte interesant prin diversitatea lucrărilor, în centru aflându-se genialul Mozart.
Vom asculta — Adagio pentru orchestră de coarde de Remo Giazotto, Concertul pentru oboi şi orchestră în do major K.V.314 de Wolfgang Amadeus Mozart, Simfonia nr. 25 în sol minor, K.V.183 tot de Mozart şi Întrebare fără răspuns de Charles Edward Ives.
Foarte interesant este că minunatul Adagio — ceea ce noi ascultăm cu mare bucurie, atribuit lui Tomaso Albinoni, a fost scris de muzicianul Remo Giazotto în 1949. În al Doilea Război Mondial, Biblioteca Saxonă din Drezda a fost bombardată. Între ruine Giazotto a găsit o bucăţică de hârtie ce conţinea 6 măsuri cu o temă şi bas continuu. Paternitatea aparţinea lui Albinoni, pentru că în sonata sa pentru trei instrumente, în sol major, se găseste această temă. Totuşi, ceea ce cunoaştem azi este compoziţia lui Giazotto. Nu găsim notele în domeniul public, pentru că Giazotto a murit în 1998 şi doar în 2048 vor fi oferite publicului, deci după 50 de ani, aşa cum prevede legea europeană. Încă un motiv că Remo Giazotto a fost recunoscut drept autor.
Între primăvara şi vara lui 1777, Mozart a compus un concert pentru oboistul Giuseppe Ferlendis din Bergamo, Italia. Fiind foarte reuşit, el l-a refăcut şi pentru flaut, în tonalitatea re major. A fost inspirat, pentru că la finele lui 1800, nu s-au mai găsit notele pentru oboi. Au disparut. Bernhard Paumgartner, dirijor, compozitor şi muzicologist austriac, a descoperit un manuscris parţial al concertului în arhivele din Salzburg Mozarteum. A recunoscut similaritatea cu concertul de flaut, astfel că s-a putut reconstitui totul. Azi, tinerii instrumentişti studiază acest concert, fiecare la intrumentul lui, fiind dintre cele mai importante partituri solistice pentru oboi şi flaut. Oboista Felicia Greciuc va fi solista acestui concert remarcabil.
La vârsta tinereţii eşti tentat să cauţi noi experimente, să te opui ordinii prestabilite şi ideilor conservatoare. Pe la finele secolului XVIII a apărut în Germania un curent devenit popular mai ales în artă — Sturm und Drang, furtună şi avânt. În literatură principalii exponenţi erau Johann Hamann, Johann von Herder şi Johann Wolfgang von Goethe. Câteva dintre simfoniile lui Haydn chiar erau incluse acestui curent. La 17 ani, Mozart, admirator al lui Haydn, s-a alăturat şi el mişcării. Astfel s-a născut în această ambianţă Simfonia nr.25 în sol minor. Această tonalitate o mai întâlnim doar în celebra simfonie nr. 40, compusă după 15 ani. De aceea lucrarea pe care o vom asculta se mai numeşte şi mica simfonie în sol minor. Caracteristicile acestui curent estetic, ce se regăsesc şi în simfonia nr.25, sunt schimbările dinamice bruşte, ritmurile pulsatorii, tremolourile, experimentele armonice, schimbările melodice tulburătoare. Mozart încearcă aici o libertate destul de amăgitoare. Prima reprezentare a simfoniei s-a petrecut în Statele Unite, la Boston în octombrie 1889, sub conducerea lui Wilhelm Gericke. A fost reluată abia în 1937 şi mai apoi în 1941 la New-York Philarmonic Orchestra condusă de Sir John Barbirolli, în sezonul centenarului lor.
Compozitor modernist american, Charles Ives s-a născut la 20 octombrie 1874 în Danbury, Connecticut. Azi este unul dintre compozitorii americani recunoscuţi internaţional, deşi în tinereţe a fost total ignorat, multe dintre lucrări nefiind cântate ani de zile. Lucrarea, Întrebare fără răspuns, ce va încheia concertul simfonic, a fost compusă în 1908 şi refăcută de câteva ori până la forma finală din 1935. Există şi o versiune pentru orchestră de coarde. Este un fel de studiu al contrastelor, trompeta solo pune întrebări de 7 ori şi primeşte răspunsuri tot mai agitate şi pe alocuri, atonale.
Este ca şi cum răspunsurile sunt tot mai nerăbdătoare şi disperate până aproape că-şi pierd sensul. După ultima întrebare a trompetei, corzile îşi prelungesc triada lor liniştită şi pură spre eternitate. Întâlnim în această extraordinară compoziţie o dihotomie între muzica tonală şi cea atonală, dar în acelaşi spaţiu muzical. Dirijorul concertului va fi maestrul Radu Popa.”
Mircea Tătaru

Recital de pian la șase mâini susținut de TRIO PYTHIA (Grecia) – 𝑻𝒂𝒏𝒂𝒏𝒕𝒊𝒂 𝑻𝒐𝒖𝑻𝒆𝒐𝒏
2022-11-12 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Un 𝑟𝑒𝑐𝑖𝑡𝑎𝑙 𝑑𝑒 𝑝𝑖𝑎𝑛 𝑙𝑎 𝑠̦𝑎𝑠𝑒 𝑚𝑎̂𝑖𝑛𝑖, intitulat 𝑻𝒂𝒏𝒂𝒏𝒕𝒊𝒂 𝑻𝒐𝒖𝑻𝒆𝒐𝒏, în interpretarea componentelor 𝐓𝐑𝐈𝐎-𝐮𝐥𝐮𝐢 𝐏𝐘𝐓𝐇𝐈𝐀: 𝐌𝐲𝐫𝐭𝐨 𝐀𝐤𝐫𝐢𝐯𝐨𝐮, 𝐈𝐫𝐨 𝐌𝐞𝐧𝐞𝐠𝐨𝐮 𝐬̦𝐢 𝐓𝐡𝐚𝐥𝐢𝐚 𝐏𝐚𝐩𝐚𝐝𝐨𝐩𝐨𝐮𝐥𝐨𝐮, îi va încânta pe iubitorii acordurilor grandiosului instrument muzical cu lucrări aparținând exclusiv unor compozitori eleni precum:
𝐀𝐍𝐓𝐇𝐈 𝐃𝐀𝐌𝐕𝐎𝐔𝐍𝐄𝐋𝐈
𝐌𝐀𝐑𝐈𝐀 𝐆𝐎𝐔𝐕𝐀𝐋𝐈
𝐅𝐀𝐍𝐈 𝐊𝐎𝐒𝐎𝐍𝐀
𝐒𝐓𝐀𝐌𝐀𝐓𝐈𝐒 𝐏𝐀𝐒𝐎𝐏𝐎𝐔𝐋𝐎𝐒
𝐌𝐈𝐂𝐇𝐀𝐋𝐈𝐒 𝐏𝐀𝐑𝐀𝐒𝐊𝐀𝐊𝐈𝐒
𝐀𝐍𝐃𝐘𝐒 𝐒𝐊𝐎𝐑𝐃𝐈𝐒
𝐍𝐀𝐒𝐈𝐀 𝐓𝐇𝐄𝐑𝐀𝐏𝐎𝐍𝐓𝐎𝐒
𝐍𝐈𝐂𝐎𝐋𝐀𝐒 𝐓𝐙𝐎𝐑𝐓𝐙𝐈𝐒
𝐆𝐄𝐎𝐑𝐆𝐄 𝐕𝐀𝐕𝐎𝐔𝐋𝐀𝐒

Marco Beasley Ensemble - FESTIVALUL DE MUZICA VECHE 2022
2022-11-12 19:00 - 21:00 | Centrul Reformat Noul Mileniu, Strada Morarilor 1b, Timișoara, Timiș, România
Marco Beasley Ensemble, conducerea muzicală MARCO BEASLEY
Marco Beasley s-a născut la Napoli în 1957. Și-a început cariera concertistică în timpul studiilor muzicale de la Universitatea din Bologna, perioadă de aprofundare a cunoștințelor despre stilistica Renașterii târzii, care l-a propulsat rapid spre cele mai prestigioase locații artistice, de la Mozarteum din Salzburg la Concertgebouw din Amsterdam, și de la Accademia di Santa Cecilia din Roma la Lincoln Center din New York.
Personalitatea lui Marco Beasley îmbrățișează sufletul lipsit de griji al Neapolelui, joie de vivre a creației muzicale, și bucuria de a te adâncii în lumea poeziei și a literaturii. Sălășluiesc în el multiple calități: claritatea și puritatea inconfundabilă a timbrului său vocal; o tehnică de interpretare vocală aparte, rezultat al studiului asiduu și al cercetărilor istorice; dragostea pentru cuvinte, atât cele sofisticate, cât și cele dialectale; o predispoziție naturală pentru comunicare și expresivitate. Toate având ca rezultat o varietate de culori și registre vocale, o abordare muzicală captivantă în care bucuria și ireverența burlescă fac loc unui stil mai elegiac și mai solitar, intim și mișcător în același timp. De la cântul gregorian la polifonie, de la frottola secolului al XVI-lea la motete, de la recitar cantando la marile cântece napolitane, până la reinventarea modernă a unor genuri istorice: calitățile sale excepționale, atât vocale cât și expresive, alături de sensibilitatea și fantezia sa personală, dau naștere unor interpretări care sunt mereu noi și-i permit să acopere o mare varietate de stiluri și perioade muzicale.
Cercetările întreprinse în domeniul producției vocale și al inteligibilității textului cântat i-au câștigat aprecierea unui public din ce în ce mai numeros.

Recital 𝐁𝐋𝐀𝐂𝐊 𝐏𝐀𝐆𝐄 𝐎𝐑𝐂𝐇𝐄𝐒𝐓𝐑𝐀 (Austria)
2022-11-13 19:00 - 20:30 | Sala „Mihai Perian” a Liceului de Arta „Ion Vidu”, Strada Cluj Nr. 12, Timișoara, Timiș, 300576, România
Sala „𝐌𝐢𝐡𝐚𝐢 𝐏𝐞𝐫𝐢𝐚𝐧” a 𝐿𝑖𝑐𝑒𝑢𝑙𝑢𝑖 𝑑𝑒 𝐴𝑟𝑡𝑎̆ „𝐼𝑜𝑛 𝑉𝑖𝑑𝑢” 𝑇𝑖𝑚𝑖𝑠̦𝑜𝑎𝑟𝑎 este gazda unui recital susținut de ansamblul vienez 𝐁𝐋𝐀𝐂𝐊 𝐏𝐀𝐆𝐄 𝐎𝐑𝐂𝐇𝐄𝐒𝐓𝐑𝐀, aflat pentru prima dată în România. Lucrările cântate de membrii formației sunt create de lideri ai generației tinere de compozitori de avangardă.

Evenimentul are loc duminică, 13 noiembrie 2022, de la ora 19:00.

ℂ𝕠𝕞𝕡𝕠𝕟𝕖𝕟𝕥̦𝕒 𝕒𝕟𝕤𝕒𝕞𝕓𝕝𝕦𝕝𝕦𝕚:
𝐌𝐀𝐓𝐄𝐈 𝐈𝐎𝐀𝐂𝐇𝐈𝐌𝐄𝐒𝐂𝐔 – 𝑓𝑙𝑎𝑢𝑡
𝐅𝐋𝐎𝐑𝐈𝐀𝐍 𝐅𝐄𝐍𝐍𝐄𝐒 – 𝑠𝑎𝑥𝑜𝑓𝑜𝑛
𝐒𝐀𝐌𝐔𝐄𝐋 𝐓𝐎𝐑𝐎 𝐏𝐄́𝐑𝐄𝐙 – 𝑐ℎ𝑖𝑡𝑎𝑟𝑎̆ 𝑒𝑙𝑒𝑐𝑡𝑟𝑖𝑐𝑎̆
𝐀𝐋𝐅𝐑𝐄𝐃𝐎 𝐎𝐕𝐀𝐋𝐋𝐄𝐒 – 𝑝𝑖𝑎𝑛
𝐈𝐆𝐎𝐑 𝐆𝐑𝐎𝐒𝐒 – 𝑝𝑒𝑟𝑐𝑢𝑡̦𝑖𝑒
𝐌𝐀𝐓𝐓𝐇𝐈𝐀𝐒 𝐊𝐑𝐀𝐍𝐄𝐁𝐈𝐓𝐓𝐄𝐑 – 𝑚𝑒𝑑𝑖𝑢 𝑒𝑙𝑒𝑐𝑡𝑟𝑜𝑎𝑐𝑢𝑠𝑡𝑖𝑐

𝕀̂𝕟 𝕡𝕣𝕠𝕘𝕣𝕒𝕞, 𝕝𝕦𝕔𝕣𝕒̆𝕣𝕚 𝕒𝕝𝕖 𝕔𝕠𝕞𝕡𝕠𝕫𝕚𝕥𝕠𝕣𝕚𝕝𝕠𝕣:
𝐄𝐥𝐞𝐧𝐚 𝐑𝐲𝐤𝐨𝐯𝐚 (US)
𝐆𝐚𝐛𝐫𝐢𝐞𝐥 𝐀𝐥𝐦𝐚𝐬̦𝐢 (RO)
𝐉𝐨𝐡𝐚𝐧𝐧𝐞𝐬 𝐊𝐫𝐞𝐢𝐝𝐥𝐞𝐫 (DE)
𝐌𝐢𝐫𝐞𝐥𝐚 𝐈𝐯𝐢𝐜̌𝐞𝐯𝐢𝐜́ (AT)
𝐌𝐚𝐭𝐭𝐡𝐢𝐚𝐬 𝐊𝐫𝐚𝐧𝐞𝐛𝐢𝐭𝐭𝐞𝐫 (AT)
𝐀𝐥𝐞𝐱𝐚𝐧𝐝𝐞𝐫 𝐊𝐚𝐢𝐬𝐞𝐫 (AT)
𝐆𝐚𝐛𝐫𝐢𝐞𝐥 𝐌𝐚̆𝐥𝐚̆𝐧𝐜𝐢𝐨𝐢𝐮 (RO)

Recital cameral | Invitat: FABIO DI CÀSOLA (Italia)
2022-11-15 19:00 - 20:30 | Sala „Mihai Perian” a Liceului de Arta „Ion Vidu”, Strada Cluj Nr. 12, Timișoara, Timiș, 300576, România
Violonistul 𝐑𝐀𝐅𝐀𝐄𝐋 𝐁𝐔𝐓𝐀𝐑𝐔, 𝑐𝑜𝑛𝑐𝑒𝑟𝑡𝑚𝑎𝑖𝑠𝑡𝑟𝑢 𝑎𝑙 𝑂𝑝𝑒𝑟𝑒𝑖 𝑁𝑎𝑡̧𝑖𝑜𝑛𝑎𝑙𝑒 𝐵𝑢𝑐𝑢𝑟𝑒𝑠̧𝑡𝑖 𝑠̦𝑖 𝑎𝑙 𝐹𝑖𝑙𝑎𝑟𝑚𝑜𝑛𝑖𝑐𝑖𝑖 𝐺𝑒𝑜𝑟𝑔𝑒 𝐸𝑛𝑒𝑠𝑐𝑢, 𝐅𝐀𝐁𝐈𝐎 𝐃𝐈 𝐂𝐀̀𝐒𝐎𝐋𝐀, considerat 𝑢𝑛𝑢𝑙 𝑑𝑖𝑛𝑡𝑟𝑒 𝑐𝑒𝑖 𝑚𝑎𝑖 𝑖𝑚𝑝𝑜𝑟𝑡𝑎𝑛𝑡̦𝑖 𝑐𝑙𝑎𝑟𝑖𝑛𝑒𝑡𝑖𝑠̦𝑡𝑖 𝑐𝑜𝑛𝑡𝑒𝑚𝑝𝑜𝑟𝑎𝑛𝑖, 𝑐𝑎̂𝑠̦𝑡𝑖𝑔𝑎̆𝑡𝑜𝑟𝑢𝑙 𝑝𝑟𝑒𝑠𝑡𝑖𝑔𝑖𝑜𝑠𝑢𝑙𝑢𝑖 𝑐𝑜𝑛𝑐𝑢𝑟𝑠 𝑑𝑒 𝑙𝑎 𝐺𝑒𝑛𝑒𝑣𝑎 (1990), 𝑎𝑙 𝑝𝑟𝑒𝑚𝑖𝑢𝑙𝑢𝑖 𝐺𝑟𝑎𝑛𝑑 𝑃𝑟𝑖𝑥 𝑃𝑎𝑡𝑒𝑘 𝑃ℎ𝑖𝑙𝑖𝑝𝑝𝑒, 𝑐𝑙𝑎𝑟𝑖𝑛𝑒𝑡𝑖𝑠𝑡𝑢𝑙 𝑛𝑢𝑚𝑎̆𝑟𝑢𝑙 1 𝑎𝑙 𝐸𝑙𝑣𝑒𝑡̦𝑖𝑒𝑖 (𝑀𝑢𝑠𝑖𝑘 & 𝑇ℎ𝑒𝑎𝑡𝑒𝑟), 𝑚𝑢𝑧𝑖𝑐𝑖𝑎𝑛𝑢𝑙 𝑒𝑙𝑣𝑒𝑡̦𝑖𝑎𝑛 𝑎𝑙 𝑎𝑛𝑢𝑙𝑢𝑖 (1998), și pianista 𝐀𝐍𝐀 𝐒𝐈𝐋𝐕𝐄𝐒𝐓𝐑𝐔, despre care marele pianist rus Dmitri Bashkirov spune că este „𝑠𝑡𝑟𝑎̆𝑙𝑢𝑐𝑖𝑡 𝑖̂𝑛𝑧𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎𝑡𝑎̆, 𝑐𝑢 𝑢𝑛 𝑡𝑒𝑚𝑝𝑒𝑟𝑎𝑚𝑒𝑛𝑡 𝑎𝑟𝑡𝑖𝑠𝑡𝑖𝑐 𝑣𝑖𝑢, 𝑢𝑛 𝑠𝑢𝑛𝑒𝑡 𝑠𝑝𝑙𝑒𝑛𝑑𝑖𝑑 𝑠̦𝑖 𝑢𝑛 𝑟𝑒𝑝𝑒𝑟𝑡𝑜𝑟𝑖𝑢 𝑣𝑎𝑠𝑡…” vor susține un recital cameral marți, 15 noiembrie 2022, de la ora 19:00, în Sala „𝐌𝐢𝐡𝐚𝐢 𝐏𝐞𝐫𝐢𝐚𝐧” a Liceului de Artă „Ion Vidu” Timișoara.

𝕀̂𝕟 𝕡𝕣𝕠𝕘𝕣𝕒𝕞:
𝐈. 𝐒𝐓𝐑𝐀𝐕𝐈𝐍𝐒𝐊𝐈 – 𝐼𝑠𝑡𝑜𝑟𝑖𝑎 𝑢𝑛𝑢𝑖 𝑠𝑜𝑙𝑑𝑎𝑡 (varianta din 1919 pentru pian, vioară și clarinet)
𝐈. 𝐒𝐓𝐑𝐀𝐕𝐈𝐍𝐒𝐊𝐈 – 𝐷𝑖𝑣𝑒𝑟𝑡𝑖𝑚𝑒𝑛𝑡𝑜
𝐑. 𝐒𝐂𝐇𝐔𝐌𝐀𝐍𝐍 – 𝑆𝑜𝑛𝑎𝑡𝑎 𝑝𝑒𝑛𝑡𝑟𝑢 𝑣𝑖𝑜𝑎𝑟𝑎̆ 𝑠̦𝑖 𝑝𝑖𝑎𝑛 𝑛𝑟. 2 𝑖̂𝑛 𝑟𝑒 𝑚𝑖𝑛𝑜𝑟 𝑜𝑝. 121 (varianta pentru clarinet și pian)
𝐁. 𝐁𝐀𝐑𝐓𝐎́𝐊 – 𝑇𝑟𝑖𝑜 𝐶𝑜𝑛𝑡𝑟𝑎𝑠𝑡𝑒 𝑝𝑒𝑛𝑡𝑟𝑢 𝑝𝑖𝑎𝑛, 𝑣𝑖𝑜𝑎𝑟𝑎̆ 𝑠̦𝑖 𝑐𝑙𝑎𝑟𝑖𝑛𝑒𝑡, 𝑆𝑧. 111

Concert simfonic 𝑰𝒏 𝒎𝒆𝒎𝒐𝒓𝒊𝒂𝒎 MARIUS NICHITEANU (1958-2014)
2022-11-18 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
În memoria regretatului 𝐌𝐀𝐑𝐈𝐔𝐒 𝐍𝐈𝐂𝐇𝐈𝐓𝐄𝐀𝐍𝐔 (1958-2014), fost 𝑝𝑟𝑖𝑚-𝑣𝑖𝑜𝑙𝑖𝑠𝑡 𝑎𝑙 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑒𝑖 𝑆𝑖𝑚𝑓𝑜𝑛𝑖𝑐𝑒 𝑎 𝑅𝑎𝑑𝑖𝑜𝑑𝑖𝑓𝑢𝑧𝑖𝑢𝑛𝑖𝑖 𝐺𝑒𝑟𝑚𝑎𝑛𝑒 𝑑𝑖𝑛 𝐻𝑎𝑚𝑏𝑢𝑟𝑔, 𝑐𝑢 𝑛𝑢𝑚𝑒𝑟𝑜𝑎𝑠𝑒 𝑡𝑢𝑟𝑛𝑒𝑒 𝑠̦𝑖 𝑖̂𝑛𝑟𝑒𝑔𝑖𝑠𝑡𝑟𝑎̆𝑟𝑖 𝑝𝑒𝑛𝑡𝑟𝑢 𝑟𝑎𝑑𝑖𝑜, 𝑡𝑒𝑙𝑒𝑣𝑖𝑧𝑖𝑢𝑛𝑒 𝑠̧𝑖 𝑐𝑎𝑠𝑒 𝑑𝑒 𝑑𝑖𝑠𝑐𝑢𝑟𝑖 𝑑𝑖𝑛 𝐺𝑒𝑟𝑚𝑎𝑛𝑖𝑎, 𝐼𝑡𝑎𝑙𝑖𝑎, 𝑂𝑙𝑎𝑛𝑑𝑎, 𝑜𝑎𝑠𝑝𝑒𝑡𝑒 𝑑𝑒 𝑠𝑒𝑎𝑚𝑎̆ 𝑎𝑙 𝐹𝑒𝑠𝑡𝑖𝑣𝑎𝑙𝑢𝑙𝑢𝑖 „𝐸𝑛𝑒𝑠𝑐𝑢 𝑠̧𝑖 𝑚𝑢𝑧𝑖𝑐𝑎 𝑙𝑢𝑚𝑖𝑖” 𝑑𝑒 𝑙𝑎 𝑆𝑖𝑛𝑎𝑖𝑎 𝑡𝑖𝑚𝑝 𝑑𝑒 𝑐𝑖𝑛𝑐𝑖 𝑎𝑛𝑖 𝑙𝑎 𝑟𝑎̂𝑛𝑑 (2008-2012), Orchestra simfonică a 𝑭𝒊𝒍𝒂𝒓𝒎𝒐𝒏𝒊𝒄𝒊𝒊 𝑩𝒂𝒏𝒂𝒕𝒖𝒍 𝑻𝒊𝒎𝒊𝒔̦𝒐𝒂𝒓𝒂 va susține un concert simfonic, alături de doi soliști cu o carieră internațională impresionantă: 𝐅𝐋𝐎𝐑𝐈𝐍 𝐏𝐀𝐔𝐋 𝑣𝑖𝑜𝑎𝑟𝑎̆, 𝐂𝐑𝐈𝐒𝐓𝐈𝐀𝐍 𝐋𝐀𝐃𝐈𝐒𝐋𝐀𝐔 𝐀𝐍𝐃𝐑𝐈𝐒̦ – 𝑣𝑖𝑜𝑙𝑎̆.
Concertul se desfășoară sub bagheta dirijorală a maestrului 𝐒𝐓𝐄𝐅𝐀𝐍 𝐆𝐄𝐈𝐆𝐄𝐑 (Germania) – dirijor invitatat permanent al 𝑭𝒊𝒍𝒂𝒓𝒎𝒐𝒏𝒊𝒄𝒊𝒊 𝑩𝒂𝒏𝒂𝒕𝒖𝒍 𝑻𝒊𝒎𝒊𝒔̦𝒐𝒂𝒓𝒂.

𝕀̂𝕟 𝕡𝕣𝕠𝕘𝕣𝕒𝕞:
𝐖. 𝐀. 𝐌𝐎𝐙𝐀𝐑𝐓 – 𝑆𝑖𝑚𝑓𝑜𝑛𝑖𝑎 𝑐𝑜𝑛𝑐𝑒𝑟𝑡𝑎𝑛𝑡𝑎̆ 𝑝𝑒𝑛𝑡𝑟𝑢 𝑣𝑖𝑜𝑎𝑟𝑎̆, 𝑣𝑖𝑜𝑙𝑎̆ 𝑠̦𝑖 𝑜𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎̆ 𝑖̂𝑛 𝑚𝑖 𝑏𝑒𝑚𝑜𝑙 𝑚𝑎𝑗𝑜𝑟, 𝐾𝑉 364
𝐀. 𝐁𝐑𝐔𝐂𝐊𝐍𝐄𝐑 – Simfonia nr. 4 în mi bemol major, WAB 104 – 𝑅𝑜𝑚𝑎𝑛𝑡𝑖𝑐𝑎

În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:

De ce concertul simfonic din 18 noiembrie are dedicaţia In memorian Marius Nichiteanu? Deşi nu a fost timişorean, Marius Nichiteanu a fost un instrumentist de excepţie cu care ne-am mândrit. La data de 5 martie 2014, după o grea suferinţă, Marius a încetat din viaţă, la vârsta de 55 de ani. La bază era violonist, unul foarte bun având profesori de excepţie la Bucureşti. Ajuns în Germania, în circumstanţe deosebite şi ca urmare a dragostei pentru muzica de cameră, a trecut la violă. A excelat şi la acest instrument. La finalul vieţii sale era prim-violist al unei orchestre de anvergură — Orchestra Simfonică a Radioteleviziunii din Hamburg, şi profesor la Universitatea de Muzică şi Teatru din oraş. Bănuim că această iniţiativă de comemorare se datorează şi celor doi solişti ai concertului, care, gest frumos, s-au oferit să cânte în memoria colegului lor la orchestra din Hamburg. Violonistul Paul Florin, concertmaestru la orchestra unde Marius era prim-violist şi Cristian Ladislau Andriş, cu Diploma de Master la Universitatea din Hamburg.
Concertul, aflat sub conducerea maestrului Stefan Geiger, se configurează în felul următor: Simfonia concertantă pentru vioară, violă şi orchestră în mi bemol major, K.V.364 de Wolfgang Amadeus Mozart şi Simfonia nr.4 în mi bemol major „Romantica” de Anton Bruckner.
Simfonia concertantă este un gen muzical interesant, care este un produs hibrid al genului simfonic şi cel concertant. În clasicismul muzical el a fost considerat succesorul concertului grosso din epoca barocă. Diferenţa dintre concertele pentru două, trei, sau mai multe instrumente şi simfonia concertantă, o face felul în care este tratată orchestra, care devine aproape un protagonist la fel de important ca şi soliştii. Ce l-a determinat pe Mozart să introducă viola, ca instrument solist, alături de vioară? După întoarcerea de la Paris, unde a trăit tragedia morţii mamei sale şi unde nu s-a prea bucurat de succes cu muzica sa, s-a întors la Salzburg, amărât şi ranchiunos. Mai era şi faptul că se săturase să cânte la vioară ca servitor muzical al Arhiepiscopului Coloredo, pe care nu-l agrea deloc. A început să studieze la violă şi a descoperit în sunetul acestui instrument un răspuns profund la problemele lui. Muzicologia a numit gestul său, de a aprofunda posibilităţile expresive ale violei, ca o declaraţie de independenţă faţă de tatăl său, Leopold, un mare pedagog şi teoretician al viorii. Sufletul său întristat este simţit doar în partea a doua, Andante, unde profunzimea sentimentelor lui se oglindeşte în dialogul minunat dintre instrumentele soliste. În final, Presto, se risipeşte tristeţea părţii a doua, dând ascultătorului o superbă impresie de fericire, linişte şi mulţumire. Să reamintim soliştii care vor pune în evidenţă această lucrare deosebită: violonistul Paul Florin şi violistul Cristian Ladislau Andriş.
Simfonia a IV-a, în mi bemol major mai este supradenumită şi „Romantica”. Cariera acestei simfonii celebre a fost una de mare succes, însuşi compozitorul căutând perfecţiunea prin ea, dovadă modificările succesive efectuate. În 1874 a fost terminată versiunea originală, dedicată Prinţului Constantin de Hohenlohe-Schillingsfürst. Faţă de versiunea originală au mai existat patru versiuni în care s-au operat anumite modificări, dar cu acordul lui Bruckner. Tot cu acordul compozitorului s-a editat o versiune a lui Ferdinand Löve în 1888. În acelaşi an, Mahler a scos o versiune cu tăieturi şi anumite reorchestrări, care, deşi a fost înregistrată în secolul XX, nu a rezistat în circuitul concertelor simfonice. Premiera a fost la Viena în 1881, sub conducerea lui Hans Richter şi a înregistrat un succes răsunător. Poate este interesant, pentru amuzament, să reproducem o gafă făcută de Bruckner în zilele de repetiţie pentru premieră. El era un om destul de retras şi închis, astfel că în societate comportamentul lui era de multe ori stângaci, chiar naiv. Se spune că după o repetiţie foarte reuşită, mulţumit, i-a dat lui Richter, care era un aristocrat de mare clasă, o monedă, spunându-i să-şi cumpere o bere! Denumirea încetăţenită de „Romantica”, vine de la programul pe care Bruckner l-a ataşat partiturii generale la îndemnul prietenilor săi. Bunăoară, partea întâi ar fi ieşirea unui grup de cavaleri, în zori de zi, dintr-o citadelă medievală, ajung în pădure unde minunile naturii îi înconjoară; partea a doua se referă la întâlnirea de dragoste a doi tineri, melancolici şi trăind din plin miracolul iubirii; partea a treia reprezintă o acţiune de vânătoare, toate petrecându-se undeva în perioada Evului Mediu. Partea a patra nu are sugerat niciun program, dar aşa cum se exprima muzicologul Mihail Moroianu în cartea sa Anton Bruckner — rămânem striviţi sub impresia acelei poezii a inimii pe care Bruckner o confundă tot mai mult cu intensitatea viziunii sale asupra lumii.
Mircea Tătaru

Recital educativ | 𝑴𝒖𝒛𝒊𝒄𝒂 𝒅𝒊𝒏 𝒅𝒆𝒔𝒆𝒏𝒆 𝒂𝒏𝒊𝒎𝒂𝒕𝒆
2022-11-19 11:00 - 12:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Acordurile muzicii din desene animate vor răsuna pe scena Sălii Capitol, 𝘀𝗮̂𝗺𝗯𝗮̆𝘁𝗮̆, 𝟭𝟵 𝗻𝗼𝗶𝗲𝗺𝗯𝗿𝗶𝗲, 𝗱𝗲 𝗹𝗮 𝗼𝗿𝗮 𝟭𝟭:𝟬𝟬, în interpretarea instrumentiștilor 𝑭𝒊𝒍𝒂𝒓𝒎𝒐𝒏𝒊𝒄𝒊𝒊 𝑩𝒂𝒏𝒂𝒕𝒖𝒍 𝒅𝒊𝒏 𝑻𝒊𝒎𝒊𝒔̦𝒐𝒂𝒓𝒂, special pentru copiii cu vârste cuprinse între 2 𝒔̦𝒊 7 𝒂𝒏𝒊.

Prezentatorul recitalului va fi actorul Teatrului „Auăleu!”, 𝐈𝐨𝐧𝐮𝐭̦ 𝐌𝐚𝐫𝐢𝐚𝐧 𝐏𝐢̂𝐫𝐯𝐮𝐥𝐞𝐬𝐜𝐮.
Aranjamentele sunt realizate de 𝐂𝐫𝐢𝐬𝐭𝐢𝐚𝐧 𝐒𝐩𝐚̆𝐭𝐚𝐫𝐮.

𝕊𝕠𝕝𝕚𝕤̦𝕥𝕚:
𝐀𝐧𝐚 𝐃𝐚𝐯𝐢𝐝– 𝑣𝑖𝑜𝑎𝑟𝑎̆
𝐁𝐞𝐧𝐢𝐚𝐦𝐢𝐧 𝐂𝐡𝐢𝐫𝐜𝐚̆ – 𝑣𝑖𝑜𝑙𝑜𝑛𝑐𝑒𝑙
𝐄𝐦𝐨̋𝐤𝐞 𝐅𝐚𝐧𝐜𝐬𝐚𝐥𝐢 – 𝑜𝑏𝑜𝑖
𝐀𝐧𝐝𝐫𝐞𝐞𝐚 𝐎𝐥𝐚𝐫𝐢𝐮 – 𝑝𝑖𝑎𝑛

Vox Luminis & L'Acheron - FESTIVALUL DE MUZICA VECHE 2022
2022-11-23 19:00 - 21:00 | Centrul Reformat Noul Mileniu, Strada Morarilor 1b, Timișoara, Timiș, România
Vox Luminis & L’Acheron, conducerea muzicală LIONEL MEUNIER,
De la înființarea sa în 2004, ansamblul vocal Vox Luminis, condus de basul Lionel Meunier, a fost elogiat la nivel internațional pentru sunetul unic, atât în distribuţiile cu soliști, cât și în producții mai extinse. Vox Luminis s-a specializat într-un repertoriu de muzică engleză, italiană și germană din secolul al XVII-lea și prima parte a secolului al XVIII-lea, dând viață nu doar unor capodopere bine cunoscute, ci și unor piese de o rară valoare. Grupul de bază de soliști vocali este completat, în funcție de repertoriu, de un basso continuo extins, de instrumente sau chiar de orchestră.
În 2012, Vox Luminis a câștigat premiul „Înregistrarea Anului” în cadrul prestigioasei gale Gramophone Classical Music Awards. De atunci, grupul a mai realizat șaisprezece înregistrări cu casele de discuri Ricercar, Alpha Classics, Ramée și Musique en Wallonie și a câștigat numeroase premii internaționale, inclusiv premiul „Klara” pentru Ansamblul Anului în 2018, „Choral Award Winner 2018”, decernat de BBC Music Magazine, trei premii „Diapason d’Or” și câteva „Preis der Deutschen Schalplattenkritik”. Anul trecut, ansamblul a primit încă un premiu Gramophone Music la categoria „Muzică corală”, pentru înregistrarea Buxtehude: Abendmusiken (2019).
Vox Luminis dă anual în jur de 70 de concerte în săli de concerte și la festivaluri importante din toată lumea, printre care se numără Bozar Bruxelles, deSingel Antwerpen, Auditorio Nacional Madrid, L’Auditori Barcelona, Wigmore Hall Londra, Philharmonie Berlin, Lincoln Center New York, Zaryadye Hall Moscova, Festival of Flanders și Festival de Wallonie, Festival de Saintes, Festival Oude Muziek Utrecht, Musikfest Bremen, Bachfest Leipzig, Aldeburgh Festival și Boston Early Music Festival.
Ansamblul Vox Luminis este ansamblul rezident la Concertgebouw Bruges. Recent, ansamblul a început o colaborare de substanță cu renumita Freiburger Barockorchester.

Recital de pian | DUO MIHĂILESCU
2022-11-24 19:00 - 20:30 | Centrul Reformat Noul Mileniu, Strada Morarilor 1b, Timișoara, Timiș, România
oi, 24 noiembrie, de la ora 19:00, vă invităm la un recital de pian susținut de 𝐃𝐔𝐎 𝐌𝐈𝐇𝐀̆𝐈𝐋𝐄𝐒𝐂𝐔, la Centrul Reformat Noul Mileniu.
𝐌𝐀𝐍𝐔𝐄𝐋𝐀 𝐈𝐀𝐍𝐀-𝐌𝐈𝐇𝐀̆𝐈𝐋𝐄𝐒𝐂𝐔 posedă o apreciată activitate solistică, susţinând concerte cu orchestrele Filarmonicilor din Timişoara, Arad, Oradea, Craiova și Constanţa, dar şi recitaluri în ţară şi peste hotare, îndeosebi în duo pianistic cu 𝐃𝐑𝐀𝐆𝐎𝐒̧ 𝐌𝐈𝐇𝐀̆𝐈𝐋𝐄𝐒𝐂𝐔 (Germania, Suedia, Spania, Elveţia, Franţa, Austria, Grecia, Serbia, Ungaria). Alături de soţia sa, Dragoş Mihăilescu a înregistrat trei CD-uri (Videoton – 1998, Show Factory – 2006, 2008).
𝕀̂𝕟 𝕡𝕣𝕠𝕘𝕣𝕒𝕞:
𝐉. 𝐁𝐑𝐀𝐇𝐌𝐒 – 𝑉𝑎𝑙𝑠𝑢𝑟𝑖 𝑜𝑝. 39
𝐉. 𝐁𝐑𝐀𝐇𝐌𝐒 – 𝑉𝑎𝑟𝑖𝑎𝑡̦𝑖𝑢𝑛𝑖 𝑝𝑒 𝑜 𝑡𝑒𝑚𝑎̆ 𝑑𝑒 𝑅. 𝑆𝑐ℎ𝑢𝑚𝑎𝑛𝑛, 𝑜𝑝. 23
𝐉. 𝐁𝐑𝐀𝐇𝐌𝐒 – 𝐷𝑎𝑛𝑠𝑢𝑟𝑖 𝑢𝑛𝑔𝑎𝑟𝑒 𝑛𝑢𝑚𝑒𝑟𝑒𝑙𝑒 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8

Concert simfonic | 𝐒𝐄𝐑𝐆𝐄𝐘 𝐒𝐈𝐌𝐀𝐊𝐎𝐕 - dirijor, 𝐁𝐑𝐘𝐀𝐍 𝐂𝐇𝐄𝐍𝐆 - violoncel
2022-11-25 19:00 - 20:30 | Sala „Mihai Perian” a Liceului de Arta „Ion Vidu”, Strada Cluj Nr. 12, Timișoara, Timiș, 300576, România
𝐒𝐄𝐑𝐆𝐄𝐘 𝐒𝐈𝐌𝐀𝐊𝐎𝐕 (Elveția/Rusia), considerat unul dintre cei mai apreciați dirijori ruși ai generației sale, a dirijat 𝐹𝑖𝑙𝑎𝑟𝑚𝑜𝑛𝑖𝑐𝑎 𝑑𝑖𝑛 𝑆𝑡𝑢𝑡𝑡𝑔𝑎𝑟𝑡, 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎 𝑆𝑖𝑚𝑓𝑜𝑛𝑖𝑐𝑎̆ 𝑎 𝐼𝑠𝑙𝑎𝑛𝑑𝑒𝑖, 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎 𝑆𝑖𝑚𝑓𝑜𝑛𝑖𝑐𝑎̆ 𝑑𝑖𝑛 𝑁𝑜𝑟𝑑𝑢𝑙 𝑂𝑙𝑎𝑛𝑑𝑒𝑖, 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎 𝐹𝑖𝑙𝑎𝑟𝑚𝑜𝑛𝑖𝑐𝑖𝑖 𝑑𝑖𝑛 𝑆𝑡𝑟𝑎𝑠𝑏𝑜𝑢𝑟𝑔, 𝐹𝑖𝑙𝑎𝑟𝑚𝑜𝑛𝑖𝑐𝑎 𝑁𝑜𝑟𝑑𝑤𝑒𝑠𝑡𝑑𝑒𝑢𝑡𝑠𝑐ℎ𝑒, 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎 𝐹𝑖𝑙𝑎𝑟𝑚𝑜𝑛𝑖𝑐𝑖𝑖 𝑑𝑖𝑛 𝑀𝑜𝑠𝑐𝑜𝑣𝑎, 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎 𝑑𝑒 𝑆𝑡𝑎𝑡 𝑑𝑖𝑛 𝐹𝑟𝑎𝑛𝑘𝑓𝑢𝑟𝑡, 𝑂𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎 𝐹𝑖𝑙𝑎𝑟𝑚𝑜𝑛𝑖𝑐𝑖𝑖 𝐺𝑒𝑜𝑟𝑔𝑒 𝐸𝑛𝑒𝑠𝑐𝑢 ș.a, va conduce și Orchestra simfonică a 𝑭𝒊𝒍𝒂𝒓𝒎𝒐𝒏𝒄𝒊𝒊 𝑩𝒂𝒏𝒂𝒕𝒖𝒍 𝑻𝒊𝒎𝒊𝒔̦𝒐𝒂𝒓𝒂, vineri, 25 noiembrie, de la ora 19:00, în cadrul concertului simfonic susținut în Sala „Mihai Perian” a Liceului de Artă „Ion Vidu” Timișoara.

Solist invitat este violoncelistul canadian 𝐁𝐑𝐘𝐀𝐍 𝐂𝐇𝐄𝐍𝐆, câștigător al unor premii importante la concursuri de prestigiu internațional.

𝕀̂𝕟 𝕡𝕣𝕠𝕘𝕣𝕒𝕞:
𝐂. 𝐃𝐄𝐁𝐔𝐒𝐒𝐘 – 𝑀𝑖𝑐𝑎 𝑠𝑢𝑖𝑡𝑎̆ 𝑝𝑒𝑛𝑡𝑟𝑢 𝑜𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎̆
𝐄. 𝐖. 𝐊𝐎𝐑𝐍𝐆𝐎𝐋𝐃 – 𝐶𝑜𝑛𝑐𝑒𝑟𝑡𝑢𝑙 𝑝𝑒𝑛𝑡𝑟𝑢 𝑣𝑖𝑜𝑙𝑜𝑛𝑐𝑒𝑙 𝑠̦𝑖 𝑜𝑟𝑐ℎ𝑒𝑠𝑡𝑟𝑎̆ (𝑝.𝑎.)
𝐋. 𝐕𝐀𝐍 𝐁𝐄𝐄𝐓𝐇𝐎𝐕𝐄𝐍 – 𝑆𝑖𝑚𝑓𝑜𝑛𝑖𝑎 𝑛𝑟. 4 𝑖̂𝑛 𝑠𝑖 𝑏𝑒𝑚𝑜𝑙 𝑚𝑎𝑗𝑜𝑟, 𝑜𝑝. 60

În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru.

„Concertul simfonic din 25 noiembrie va fi găzduit de Sala „Mihai Perian” a Liceului de artă „Ion Vidu”. Sub conducerea muzicală a maestrului Sergey Simakov vom asculta Mica suită pentru orchestră de Claude Debussy, Concertul pentru violoncel şi orchestră în do major op.37 de Erich Wolfgang Korngold şi Simfonia nr.4 în si bemol major op.60, de Ludwig van Beethoven.
Între anii 1886 şi 1889 Debussy a compus o mică suită pentru pian la 4 mâini, premiera având loc la 2 februarie 1889. La pian erau compozitorul şi Jacques Durand, celebrul editor şi publicist. Probabil, acesta a comandat lucrarea pentru că este clar un contrast destul de mare între această lucrare simpluţă şi operele moderniste ale lui Debussy. Aceasta era accesibilă şi lui Durand. După premieră lucrarea a fost prezentată în mai multe transcripţii, dar în 1907, prietenul compozitorului, Henri Büsser, a orchestrat suita pentru ansamblu mare, publicată mai apoi de Durand (A. Durand&Fils). Mare admirator al poetul Paul Verlaine, Debussy s-a inspirat din poetica acestuia nu numai în suită, dar şi în mare parte a compoziţiilor sale. Aici, cele două poezii luate ca sursă de inspiraţie fac parte din volumul Serbările galante. Ele evocă atmosfera aristocratică de la ţară, undeva în secolul al XVIII-lea, amintind de picturile lui Jean-Antoine Watteau. Este o atmosferă de romantism melancolic, şi în ciuda unui ton optimist, are aerul unor promisiuni neîmplinite.
Anul acesta, la finele lui aprilie, am ascultat Concertul pentru vioară de Korngold. Spuneam atunci că multe dintre compoziţiile sale conţin elemente din muzica sa de film şi că nu doar în Concertul pentru vioară găsim asemenea teme, dar şi în Concertul pentru violoncel în do major op.37.
În 1946 apare filmul Deception, o melodramă despre iubirea a trei oameni, un compozitor/dirijor, un violoncelist şi o compozitoare/pianistă. În roluri au jucat Claude Rains, Paul Henried şi celebra Bette Davis. Se pare că interpretarea falsă a lui Paul a fost extrem de bună, un playback reuşit. Violoncelista care a înregistrat partea de violoncel a fost Eleanor Aller, o foarte bună instrumentistă, violoncelistă la Studiorile Warner Bross şi membră în Hollywood String Quartet. Partitura a fost dezvoltată şi publicată. De multe ori concertul a fost executat în diferite oraşe, acompaniat de orchestra din Minnesota. De fiecare dată după concert se rula în sală filmul. Concertul este o lucrare dramatică, furtunoasă, cu sunete strălucitoare de harpă, cu solouri de flaut şi percuţie expresivă. Descoperim şi melodii lirice de o frumuseţe răpitoare. Există şi o parte anecdotică. La cadenţa concertului sunt pasaje dificile de decime, aproape imposibil de executat. Pentru a ieşi bine, Eleanor a înregistrat de mai multe ori pasajele. La marele dineu de după realizarea peliculei, se spune că marele violoncelist Gregor Piatigorsky, care avea mâini enorme, l-ar fi întrebat pe Paul Henreid cum de a reuşit să mimeze aceste pasaje?
Solistul concertului de vineri seara va fi violoncelistul Bryan Cheng.
Pe nedrept considerată ca intermediar între titanicele simfonii, a III-a „Eroica” şi a V-a „A destinului”, Simfonia a IV-a, deşi a fost compusă aproape paralel cu a V-a, este mult mai liniştită, mai limpede, totuşi profundă şi plină de spirit, parcă ocupând un loc imediat după Simfonia a II-a. La fel precum vorba din popor care spune că atenţia acordată copilului mijlociu este mai redusă, această simfonie aflată între doi giganţi este întâlnită mai rar pe scenele de concert. Deşi nu este o capodoperă, mulţi melomani au demonstrat, ascultând-o, un cald ataşament. În anul compunerii ei, 1806, Beethoven a creat multe lucrări devenite celebre — trei din cvartetele de coarde din ciclul Razumovsky, a revizuit opera Fidelio cu noua uvertură Leonora III, Concertul pentru vioară, Concertul nr.4 pentru pian şi cum am amintit, Simfonia V-a. Astfel, Simfonia IV-a ne îndeamnă să ne imaginăm că perioada în care a fost compusă a fost cea mai fericită din viaţa titanului muzicii simfonice”.
Mircea Tătaru

Jean Rondeau - FESTIVALUL DE MUZICA VECHE 2022
2022-11-26 19:00 - 21:00 | Centrul Reformat Noul Mileniu, Strada Morarilor 1b, Timișoara, Timiș, România
Jean Rondeau, clavecin
Descris de către Washington Post drept „unul dintre cei mai înzestrați interpreți pe care îi putem auzi pe scenele de muzică clasică”, Jean Rondeau este un adevărat ambasador global pentru instrumentul la care cântă. Talentul său extraordinar, precum și abordarea inovatoare a repertoriului pentru claviatură s-au bucurat de o primire entuziastă din partea criticilor, transformându-l într-unul dintre cei mai importanți claveciniști de azi.
Demn de remarcat de-a lungul întregului an este turneul cu Variațiunile Goldberg de Bach, care îl aduce pe Rondeau pe scene europene importante. Un proiect în lucru de mult timp și menit să scoată în evidență sustenabilitatea printr-un „itinerar verde”, care să sublinieze interesele ecologiste ale muzicianului, turneul include vizite la Berlin Philharmonie, Opera din Frankfurt, Concertgebouw din Amsterdam, Academia Liszt din Budapesta, Victoria Hall din Geneva, Philharmonie de Paris și Wigmore Hall din Londra. Rondeau participă, de asemenea, la multiple evenimente la Salle de la Musique din La Chaux-de-Fonds, în cadrul unei serii de șase concerte „portret de artist”, corelată cu o rezidență la Orchestre de Chambre de Genève.
Rondeau are contract de exclusivitate cu casa de discuri Erato, unde a înregistrat câteva albume care promovează muzica veche. Cel mai recent album solo, Melancholy Grace (2021), a fost elogiat ca „intens […], divers [și] minunat” de către NY Times și „sublim” de către Le Devoir. Albumul precedent al lui Rondeau, Barricades (2020), înregistrat cu Thomas Dunford, a fost primit cu entuziasm de critică, la fel ca și înregistrarea sa din 2019 cu Sonata lui Scarlatti, care a câștigat în acel an premiul „Diapason d’Or de l’Année”. Printre aparițiile anterioare se numără albumul de debut Imagine (2015), care a primit distincția „Choc de Classica” și recunoaștere din partea Académie Charles Cros; Vertigo (2016, câștigător al premiului „Diapason d’Or” din acel an), care s-a vrut un omagiu la adresa a doi compozitori baroci din Franța sa natală: Jean-Philippe Rameau și Joseph-Nicolas-Pancrace Royer; și Dynastie (2017), care explorează concertele pentru clavecin compuse de Bach și fiii săi, Wilhelm Friedemann, Carl Philipp Emanuel și Johann Christian.
Pe lângă evenimentele susținute în calitate de solist, membru în ansambluri de cameră și dirijor, Rondeau predă frecvent cursuri de măiestrie peste tot în lume. Este extrem de solicitat ca profesor și a susținut astfel de cursuri pe tot globul, de la Academia din Gstaad la Universitatea din Hong Kong.
Rondeau a studiat clavecinul cu Blandine Verlet la Conservatoire National Supérieur de Musique din Paris, iar apoi a continuat să studieze basso continuo, orgă, pian, jazz și improvizație, precum și dirijat. Și-a desăvârșit educația muzicală la Guildhall School of Music and Drama din Londra. În 2012, la 21 de ani, a devenit unul dintre cei mai tineri câștigători ai Premiului Întâi la Concursul Internațional de Clavecin de la Bruges (MAfestival 2012).

Concert coral | 𝐑𝐄𝐆𝐈𝐍𝐀 𝐂𝐒𝐄𝐑𝐌𝐀𝐊 𝑝𝑖𝑎𝑛
2022-11-29 19:00 - 20:30 | Sala „Mihai Perian” a Liceului de Arta „Ion Vidu”, Strada Cluj Nr. 12, Timișoara, Timiș, 300576, România
Corul „Ion Românu” al 𝑭𝒊𝒍𝒂𝒓𝒎𝒐𝒏𝒊𝒄𝒊𝒊 𝑩𝒂𝒏𝒂𝒕𝒖𝒍 𝑻𝒊𝒎𝒊𝒔̦𝒐𝒂𝒓𝒂, dirijat de maestrul 𝐈𝐎𝐒𝐈𝐅 𝐓𝐎𝐃𝐄𝐀, împreună cu pianista 𝐑𝐄𝐆𝐈𝐍𝐀 𝐂𝐒𝐄𝐑𝐌𝐀𝐊 vor susține un concert coral, marți, 29 noiembrie, de la 𝗼𝗿𝗮 𝟭𝟵:𝟬𝟬, în Sala „Mihai Perian” a Liceului de Artă „Ion Vidu”. Este vorba de 𝑴𝒆𝒅𝒂𝒍𝒊𝒐𝒏 𝑹𝑶𝑩𝑬𝑹𝑻 𝑺𝑪𝑯𝑼𝑴𝑨𝑵𝑵, ce va cuprinde lucrările:
𝐺𝑢𝑡𝑒 𝑁𝑎𝑐ℎ𝑡
𝐷𝑒𝑟 𝑡𝑟𝑎𝑢̈𝑚𝑒𝑛𝑑𝑒 𝑆𝑒𝑒
𝐹𝑟𝑢̈ℎ𝑙𝑖𝑛𝑔𝑠 𝐺𝑙𝑜𝑐𝑘𝑒𝑛
𝐿𝑎̈𝑛𝑑𝑙𝑖𝑐ℎ𝑒𝑠 𝐿𝑖𝑒𝑑
𝐷𝑖𝑒 𝐶𝑎𝑝𝑝𝑒𝑙𝑙𝑒
𝐴𝑛 𝑑𝑖𝑒 𝑆𝑡𝑒𝑟𝑛𝑒 – 𝐷𝑜𝑝𝑝𝑒𝑙𝑐ℎ𝑜𝑟
𝐷𝑒𝑟 𝑍𝑒𝑐ℎ𝑛𝑒𝑟𝑎𝑙𝑠 𝐷𝑜𝑘𝑡𝑟𝑖𝑛𝑎̈𝑟
𝐷𝑖𝑒 𝑀𝑖𝑛𝑛𝑒𝑠𝑎𝑛𝑔𝑒𝑟
𝐵𝑒𝑖𝑚 𝐴𝑏𝑠𝑐ℎ𝑖𝑒𝑑𝑧𝑢 𝑆𝑖𝑛𝑔𝑒𝑛
𝐽𝑎𝑔𝑑𝑙𝑖𝑒𝑑𝑒𝑟
𝑍𝑖𝑔𝑒𝑢𝑛𝑒𝑟𝑙𝑒𝑏𝑒𝑛

Concert simfonic | Invitați: GHEORGHE COSTIN - dirijor, RALUCA ȘTIRBĂȚ (Austria) - pian
2022-12-01 19:00 - 20:30 | Sala „Mihai Perian” a Liceului de Arta „Ion Vidu”, Strada Cluj Nr. 12, Timișoara, Timiș, 300576, România
Filarmonica Banatul Timișoara propune spre audiție de Ziua Națională lucrările a trei compozitori români. Invitații concertului simfonic sunt GHEORGHE COSTIN, fost dirijor permanent al Filarmonicii Banatul Timişoara, și pianista RALUCA ȘTIRBĂȚ (Austria), apreciată pentru modul unic în care ajunge să interpreteze notele din partitură.
Împreună cu Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul vor interpreta Simfonia nr. 7 (p. a.) de S. LERESCU, Concertul pentru pian și orchestră de P. BENTOIU și Suita nr. 1 pentru orchestră de G. ENESCU.
În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru.
„De ziua Naţională a României, Filarmonica „Banatul” urează La mulţi ani tuturor românilor şi ne oferă un program cu bijuterii ale compozitorilor din ţara noastră.
În sala de concerte „Mihai Periam” a Liceului de muzică „Ion Vidu” vom asculta joi seara — Simfonia nr.7 op.82 de Sorin Lerescu, Concertul pentru pian şi orchestră nr.1 op.5 de Pascal Bentoiu şi Suita I pentru orchestră în do major op.9 de George Enescu.
Lerescu s-a născut la Craiova, în 1953. A studiat compoziţia cu reputaţii compozitori Tiberiu Olah şi Anatol Vieru. Este iniţiatorul unui grup de muzică nouă care promovează muzica compozitorilor români, dar şi lucrări ale unor compozitori străini contemporani. Este o formaţie care interpretează orice lucrare valoroasă, indiferent de stil sau tendinţe estetice. Lerescu a participat la multe festivaluri de muzică contemporană, a făcut parte din juriile unor concursuri de compoziţie. Este deținător al Premiului Uniunii Compozitorilor și Muzicologilor pentru muzică de cameră pe anul 2003 și al Premiului „George Enescu” al Academiei Române pentru creație muzicală pe anul 2003. Distins cu Meritul Cultural în 2004. Este doctor în muzicologie al Academiei de Muzică „Gh. Dima” din Cluj-Napoca (1999). Simfonia este în primă audiţie la Timişoara.
„Muzician şi gânditor de primă mărime în zona culturii europene, a fost în egală măsură un aristocrat al spiritului”. Astfel scria Dumitru Avakian, acum şase ani, la decesul compozitorului Pascal Bentoiu. A fost o personalitate autentică a muzicii şi culturii româneşti. Nu s-a mulţumit cu serioasele studii aprofundate în domeniul armoniei, contrapunctului şi a compoziţiei la clasa renumitului compozitor şi profesor Mihail Jora, dar a studiat trei ani la Institutul de Folclor armoniile şi ritmurile folclorului românesc. A compus opt simfonii, un poem, trei opere, muzică de scenă, muzică de cameră şi concerte instrumentale pentru pian, vioară şi violoncel. A scris lucrări de muzicologie de referinţă pentru cultura muzicală românească. Cunoştiintele sale i-au dat posibilitatea să compună în stiluri diverse, în funcţie de spiritul în care concepea lucrările. S-a folosit de influenţe folclorice, de serialism, dar a atins şi zona neoromantică. Deşi muzica sa a fost caracterizată plină de culoare şi lirism, operele dezvăluie şi un puternic fler dramatic. Bentoiu a avut curajul, puterea şi ştiinţa de a completa schiţele simfonice lăsate de George Enescu pentru simfoniile a IV-a şi a V-a. Orchestra filarmonicii a interpretat în premieră absolută ultima simfonie a lui Enescu la festivalul de la Bucureşti, în 2011. Vineri seara vom asculta primul concert pentru pian al lui Pascal Bentoiu în interpretarea pianistei Raluca Știrbăţ.
Suita I este printre operele cele mai cunoscute ale lui Enescu. Se spune în lumea criticilor muzicali că această lucrare este neunitară. O Suită nu este egal cu o piesă bazată pe variaţiuni, unde mai mult sau mai puţin, părţile sunt unite prin tema principală. În suită părţile pot fi diferenţiate prin particularităţi specifice şi prin fondul expresiv caracteristic. Este o aventură creatoare prin datele ei proprii. Preludiul la unison, această pagină, probabil unică în literatura simfonică mondială, a constituit un gest de curaj artistic al unui tânăr de 21 de ani, într-o perioadă dominată de armoniile sofisticate ale expresioniştilor francezi. La el cântul la unison are o nemaipomenită forţă expresivă încât nu are nevoie nici de armonie nici de polifonie.
Urmează Menuet lent, în unitate cu Preludiul, nu este nici pe departe în zona neo-clasicismului sau influenţat de parfumul muzicii frranceze. Deschizând o atmosferă intimă, un aer de familie, menuetul are un iz de cântec ritual, vechi ethos românesc, care nu se realizează neapărat prin moduri sau cromatizări, ci prin ideea unei melodii nesfârşite. Cum se exprima compozitorul Pascal Bentoiu — „…seamănă cu un trandafir care de la forma perfectă a bobocului, se deschide treptat până atinge splendoarea florii deschise”. Intermediu, este şi el o pagină de intensitate emoţională, necesară întregului, deşi este eliminată de dirijori în unele concerte. Are particularitatea că se afirmă aproape tot timpul de pe nota do diez, fiecare mişcare fiind resimţită precum o buclă melodică. Aici este nevoie de o drămuire minuţioasă a nuanţelor pentru a atinge înălţimea expresivă cerută de text. Se pare că ultima parte, Final, nu ar avea legătură cu mişcările de înainte. Da, el reuşeşte să deschidă întreaga atmosferă de până atunci, să degaje energii uriaşe, să ne aducă în faţă un spaţiu sonor uriaş.
Enescu a dedicat lucrarea lui Camille Saint-Saȅns. Probabil fiindcă cu puţin timp înainte dobândise premiul I la Conservatorul din Paris cu Concertul pentru vioară nr.3 al lui Saint-Saȅns. Prima audiţie a fost executată sub conducerea lui Enescu, la 25 martie 1903 la Bucureşti.
Concertul va fi condus de la pupitrul dirijoral de maestrul Gheoghe Costin”.
Mircea Tătaru

Recital cameral TRIO SENZA TEMPO
2022-12-08 19:00 - 20:30 | Centrul Reformat Noul Mileniu, Strada Morarilor 1b, Timișoara, Timiș, România
TRIO SENZA TEMPO va susține un recital cameral la Centrul Reformat Noul Mileniu, joi, 8 decembrie, de la ora 19:00. Soliștii ANDREI MIHAIL RADU – vioară, DRAGOȘ CRISTIAN ENACHE – violoncel și MARIUCA POPA – pian vor interpreta: Trio pentru vioară, violoncel și pian în sol minor, op. 15 de B. SMETANA și Trio pentru vioară, violoncel și pian nr. 4, op. 90 – Dumky de A. DVOŘÁK.

Concert simfonic ORCHESTRA FACULTĂȚII DE MUZICĂ ȘI TEATRU
2022-12-08 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Vă invităm să luați parte la un concert simfonic susținut de Orchestra Facultății de Muzică și Teatru, joi, 8 decembrie, de la ora 19:00, în Sala Capitol a Filarmonicii Banatul Timișoara.
Soliste:
EUNICE BAHNARU – vioară
BRIGITA PAVEL – pian
Dirijor: SEBASTIAN FELEA
În program:
W. A. MOZART – Uvertura la Nunta lui Figaro
A. MOZART – Concertul pentru vioară și orchestră nr. 3 în sol major, KV 216
A. MOZART – Concertul pentru pian și orchestră nr. 21 în do major, K. 467
LISZT – Preludiile

Recital educativ | COMORILE ASCUNSE ALE MUZICII VOCALE
2022-12-09 14:00 - 15:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Sub genericul Comorile ascunse ale muzicii vocale, ansamblul vocal VOCES TIMISIENSES va interpreta pentru copiii cu vârste cuprinse între 7 și 12 ani mai multe colinde internaționale, în cadrul evenimentului intitulat Colinde în jurul lumii.
Recitalul are loc vineri, 9 decembrie, de la ora 14:00, în Sala Capitol.
Dirijorul corului este LUCIAN ONIȚA, iar prezentatorul evenimentului este actorul ADRIAN JIVAN.

Concert simfonic | Invitați: RÓBERT FARKAS (Ungaria) – dirijor, SZYMON NEHRING (Polonia) – pian
2022-12-09 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara, alături de SZYMON NEHRING (Polonia) – pian (unul dintre cei mai talentați și promițători pianiști ai tinerei generații din Polonia și singurul polonez care a câștigat Premiul I la Concursul Internațional de Pian Arthur Rubinstein de la Tel Aviv, unul dintre cele mai importante concursuri de pian din lume), vor susține vineri, 9 decembrie, în Sala Capitol, un concert simfonic, cu începere de la ora 19:00.
Dirijorul concertului este maestrul ROBERT FARKAS (Ungaria), colaborator al Berliner Konzerthaus Orchestra, Orchestra Simfonică a RadioTeleviziunii Croate, Orchestra Simfonică din Berlin (Symphoniker Berliner) și Collegium Musicum Youth Orchestra din Pommersfelden.
În program:
RAHMANINOV – Concertul pentru pian și orchestră nr. 2 în Do minor, op. 18
SCHUBERT – Simfonia nr. 9 în Do major, D. 944
În continuare, avancronica de concert a maestrului Mircea Tătaru:
„De vineri, 9 decembrie, concertele simfonice ale filarmonicii se întorc în sala Capitol. Sub conducerea maestrului Róbert Farkas vom asculta Concertul pentru pian şi orchestră nr.2 în do minor, op.18 de Serghei Vasilievici Rahmaninov şi Simfonia nr.9 în do major de Franz Schubert.
Cea mai îndrăgită lucrare a lui Rahmaninov este, fără îndoială, acest concert pentru pian în do minor. Ca şi alte mari creaţii umane, el s-a născut din suferinţă. De ce a fost dedicat doctorului Nikolai Dahl, specialist în neuropsihiatrie? După eşecul de la premiera Simfoniei I, când a fost desfiinţat de critici, Rahmaninov se gândea să renunţe la compoziţie şi să se rezume la cariera de pianist solist. A intrat într-o depresie adâncă înecându-şi deziluziile în alcool. Salvarea a venit de la doctorul Dahl, care era şi muzician amator, la al cărui cabinet de consultaţii, familia lui Rahmaninov l-au încurajat să meargă. Între ianuarie şi aprilie 1900, a frecventat regulat şedinţele de tratament. Nu ştim dacă momentele de hipnoză sau încurajările şi îmbărbătările acestui doctor specialist, iubitor de muzică, sau toate la un loc, l-au convins pe Rahmaninov că destinul lui este hărăzit compoziţiei. Povestirile spun că Dahl l-ar fi îndemnat să scrie un concert pentru pian, ceea ce a şi făcut. Succesul de la premiera integrală, din 27 octombrie 1901, a fost extraordinar. Era un dublu succes, compozitorul fiind şi solistul concertului. Când Dr. Dahl, fericit, l-a felicitat pentru concert, Rahmaninov i-a răspuns „acest concert este opera dumneavoastră”. Vineri îl vom asculta în interpretarea pianistului Szymon Nehring.
La finalul concertului vom asculta Marea Simfonie în do major, compusă de Schubert în ultimul an al scurtei sale vieţi. Este de necrezut, în anul morţii sale, finalizează o simfonie de mari proporţii, unde totul emană lumină, putere şi încredere în viitor. Să fi fost o puternică premoniţie determinatoare ce l-a mobilizat să-şi adune toate eforturile creatoare pentru un cântec de lebădă? De fapt, la creatorii de excepţie mai întâlnim astfel de contraste enorme între slăbiciunile fizice tot mai mari şi forţa crescătoare a spiritului. A terminat simfonia în martie 1828 şi, la scurt timp, s-a început lucrul la ştimele pentru instrumentele orchestrei. Au început repetiţiile, dar din cauza lungimii şi problemelor puse de tehnică şi interpretare, Schubert a propus să fie înlocuită în concert cu Simfonia a VI-a, mai accesibilă orchestrei. Nu i-a fost dat să-şi asculte această grandioasă lucrare. La 11 ani după moartea sa, simfonia a fost cântată pentru prima dată şi, de atunci, este în repertoriul curent al tuturor orchestrelor simfonice. Cu toată lungimea ei neobişnuită, faţă de restul creaţiei lui Schubert, datorită măreţiei ei, bogăţiei ideilor muzicale şi forţei sale de expresie, nimeni nu a îndrăznit vreodată să înlăture măcar o singură notă”.
Mircea Tătaru

Concert simfonic extraordinar | Invitați: CRISTIAN MĂCELARU – dirijor, ROXANA CONSTANTINESCU - mezzosoprană
2022-12-14 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Maestrul CRISTIAN MĂCELARU, câștigător în anul 2020 al Premiului Grammy la categoria „Cea mai bună interpretare instrumentală solo”, dirijor principal al renumitei orchestre WDR Sinfonieorchester din Köln și director artistic al Orchestrei Naționale a Franței, va dirija Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara, miercuri, 14 decembrie, de la ora 19:00.
Atunci, pe scena Sălii Capitol va urca și mezzosoprana ROXANA CONSTANTINESCU, renumită pentru complexitatea muzicalității sale, pentru capacitatea ei de a aborda stiluri diferite cu aceeași frumusețe, devotament și onestitate. A concertat, printre altele, la Konzerthaus Wien, Luxembourg Philharmonie, Laeiszhalle Hamburg și Essen Philharmonie.
În program:
DVOŘÁK – Legendele nr. 4 și 6, op. 59, B. 122
ELGAR – Tablouri marine, op. 37
STRAUSS – Poemul simfonic Moarte și transfigurație
WAGNER – Preludiul la opera Tannhäuser
În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„Concertul simfonic extraordinar din 14 decembrie va fi condus de la pupitrul dirijoral de maestrul Cristian Măcelaru. În program: Legendele nr.4 şi 6 compuse de Antonin Dvořák, Sea pictures op.37 de Edward Elgar, Poemul simfonic „Moarte şi Transfiguraţie” de Richard Strauss şi Preludiu la opera „Tannhäuser” de Richard Wagner.
La începutul anului1881, Dvořák realizează un grup de piese la patru mâini numit Legende. În 1880, chiar cu puţin înainte de a finaliza Simfonia a VI-a, i-a scris editorului său, Fritz Simrock, despre planul său de a termina acest ciclu în numai o lună. Nu a reuşit decât spre finele lui martie 1881 să realizeze versiunea pentru pian. Unele părţi le-a finalizat în Praga, altele în oraşele Vysoká şi Přibrami. Denumită Duet pentru pian, lucrarea a fost publicată de Simrock în vara lui 1881. Tot atunci, compozitorul realizează şi o versiune pentru orchestră, în care fiecare piesă este orchestrată cu diferite particularităţi. În 1882 a avut loc, la Praga, premiera a trei părţi, anume 1, 3, şi 4, iar mai târziu, la Viena, părţile 2, 5 şi 6.
Lucrarea a fost dedicată criticului Eduard Hanslick, un mare admirator al ciclului. Maestrul Măcelaru a ales din acest ciclu Legendele 4 şi 6.
Singurul ciclu de cântece compuse de Elgar pentru voce şi orchestră este Sea Pictures, traduse aproximativ — Tablouri marine. În 1844, el a compus o lucrare pentru soprană şi pian cu această denumire. În 1898, Conducerea Festivalului Norwich din Anglia i-a cerul să compună o lucrare pentru un solist vocal. Acesta era un vechi festival născut în 1824, care îi invita pe cei mai faimoşi artişti, instrumentişti, compozitori şi dirijori. Dacă pe atunci programau doar muzică clasică, mai apoi şi-au diversificat ţinta incluzând în festival şi muzică contemporană, de dans, de varietăţi şi chiar muzică pentru cei mici. Elgar, pe aripile succesului cu Variaţiunile enigma, a orchestrat Sea Pictures pentru acest festival, bazându-se pe poemele a cinci autori diferiţi. S-a străduit să prezinte marea, oceanul, în diferite ipostaze, stări de spirit. Cântecele sunt despre frumuseţe, despre tentaţiile mării, despre simbolism şi despre pericole. I s-a părut corect să rearanjeze textul vocal pentru o mezzosoprană în loc de soprană.
La premiera din 1899, la festival, solista vocală a fost îmbrăcată în sirenă!
În seara de vineri, solistă va fi mezzosoprana Roxana Constantinescu.
Richard Strauss a conferit valoare poemului simfonic nu numai prin alegerea subiectelor — principiul călăuzitor în muzica cu program — dar şi prin valoarea extraordinar de sugestivă a muzicii sale. În cazul poemului pe care îl vom asculta, trebuie să subliniem faptul că subiectul este un produs al fanteziei compozitorului şi nu evocă vreo întâmplare nefericită trăită de acesta, după cum el însuşi mărturisea. Se pare că în acea vreme, 1888-1889, Strauss, deşi era un temperament robust, a fost influenţat, ca şi Wagner, de citirea operelor unor filosofi pesimişti, printre care şi de lucrările lui Schopenhauer. „Moarte şi Transfiguraţie”, lucrare dedicată prietenului său Friedrich Rosch, descrie starea şi gândurile unui om în vârstă, bolnav, aflat pe patul de moarte. În fapt, muzica ne vorbeşte deosebit de sugestiv despre aducerile aminte ale eroului, despre aspiraţiile şi eşecurile sale. Într-o cămăruţă unde arde o lumânare, zace un bătrân aşteptându-şi sfârşitul, iar în starea febrilă, prin mintea sa semiconştientă se derulează înapoi, pagină cu pagină, viaţa sa. Revede copilăria, bătăliile tinereţii, idealurile, lucrurile şi faptele inutile, iluziile, confruntările cu duşmanii nemiloşi. Permanent asistăm la pendularea, oferită prin intermediul muzicii, de la starea fizică ce se degradează continuu până la moarte, de la stările psihice născute din amintiri şi gânduri, până la transfigurarea finală. Muzica poemului este de profundă simţire, este remarcabilă prin plasticitate şi expresivitate, răspândind o atmosferă de solemnitate şi măreţie.
Opera a cărei uvertură o vom asculta la finalul concertului, are ca subiect o legendă medievală, dar cu trimiteri clare în actualitatea timpului lui Wagner. Se întâlnesc poveştile tipice ale cavalerilor din timpurile medievale intersectate cu aluzii la mitologia greacă, pietatea creştină şi unele idei de resemnare umană ascunse sub mantia indignării virtuoase. Pe scurt, este vorba despre cavalerul menestrel Tannhäuser şi lupta sa de a alege între tentaţiile plăcerilor voluptăţii desfrânate oferite de împărăţia lui Venusberg şi spiritualitatea personificată de pura Elisabeta, nepoata prinţului Turingiei. Uvertura compusă după naşterea operei, este un rezumat concentrat al subiectului având toate elementele prezente ale întregii lucrări. Este una dintre cele mai complexe şi, totodată, dificile uverturi ale lui Wagner. Premiera operei s-a petrecut în 1845, la Teatrul Regal din Dresda, dar printre primele puneri în scenă, după Riga, Praga şi New York urmează Timişoara, la 13 ianuarie 1866″.
Mircea Tătaru

Recital educativ | MIRACOLUL MUZICII PENTRU BEBELUȘI
2022-12-15 11:00 - 12:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Mămicile și bebelușii sunt invitați să ia parte la un recital educativ susținut de solistele MARTA CHIȘ – vioară și MIHAELA FAUR – harpă. Lucrările alese sunt potrivite pentru bebeluși de 0-2 ani.
MENKEN – Frumoasa și bestia
STRAUSS – Sânge vienez
KREISLER – Frumosul rozmarin
von PARADIS – Siciliana
SAINT SAENS – Fantezia
TOURNIER – Două preludii romantice
PIAZZOLA – Libertango
MONTI – Czardas

Recital de pian DRAGOȘ MIHĂILESCU
2022-12-15 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Ne lăsăm purtați de acordurile pianului, un instrument de o eleganță aparte, ce își are originile la începutul anilor 1700, în cadrul unui recital susținut de DRAGOȘ MIHĂILESCU, joi, 15 decembrie, de la ora 19:00, în Sala Capitol.
S. BACH – Toccata în mi minor, BWV 914
BACH/BUSSONI – Nun komm, der Heiden Heiland, BWV 659
BACH/BUSSONI – Ich ruf zu Dir Herr Jesu Christ
BACH/HESS – Preludiu coral din cantata BWV 147, Jesus, bleibet meine freude
BACH/PETRI – Sheep may safely graze
BACH/BUSSONI – Toccata, aria și fuga BWV 564 în do major

Recital cameral dedicat Zilei Minorităților
2022-12-18 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Într-un oraș multicultural și multietnic, Filarmonica Banatul Timișoara marchează Ziua Minorităților printr-un recital cameral, duminică, 18 decembrie, de la ora 19:00, în Sala Capitol, atunci când pe scenă vor urca LAURA RISTIĆ ROMAN – vioară, MARKO RISTIĆ – acordeon, SORIN PETRESCU – pian, SORIN DOGARIU – pian.
În program:
NEBOJŠA ŽIVKOVIĆ – Srpska igra
MYKOLA LYSENKO – Cântec popular ucrainean
BOJAN IKONOMOV – Daichovo Horo
RICHARD W. OSCHANITZKY – Lamento
– Wanderlied
GABRIEL ALMASI – Hungarian Trance (p. a. a.)
DIMITRIE CANTEMIR – Peșrev
BÉLA BARTÓK – Două cântece slovace
THEODOR ROGALSKI – Rapsodia țiganilor
ARNO BABAJANIAN – Elegia
ALFONSO CASTALDI – Trei cântece italiene
BÉLA KOVÁCS – Shalom alekhem, rav Feidman!
