Concert simfonic | Dirijor: RADU PAPONIU (SUA)
2023-02-03 19:00 - 20:30 (Europe/Bucharest) | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Vineri, 3 februarie 2023, Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara și solistul DRAGOȘ MIHĂILESCU – pian, sub bagheta dirijorală a maestrului RADU PAPONIU (SUA) vor interpreta Concertul pentru pian și orchestră nr. 24, în do minor, KV 491 de W.A. MOZART.

În cadrul concertului simfonic vom audia și Simfonia nr. 2 în mi minor, op. 27 de S. RACHMANINOV.

În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru.

„Concertul simfonic de vineri, 3 februarie, va fi condus de la pupitrul dirijoral de maestrul Radu Paponiu. Vom putea asculta Concertul pentru pian şi orchestră în do minor K.V. 491 de Wolfgang Amadeus Mozart şi Simfonia nr. 2 în mi minor, op. 27 de Serghei Vasilievici Rahmaninov.
Concertul pentru pian de Mozart este al treilea dintr-o succesiune rapidă de trei concerte compuse în iarna anului 1785-1786, puţin înainte de premiera celebrei sale opere comice — „Nunta lui Figaro”. Premiera a fost la 7 aprilie la Burgtheater din Viena cu Mozart solist, el conducând orchestra de la pian, cum făcea deseori pianistul Jean-François Antonioli pe vremea când era oaspetele filarmonicii. Beethoven spunea că n-ar putea niciodată să compună un concert atât de frumos. Unii chiar afirmă că s-ar fi inspirat puţin din text pentru compunerea celebrului Concert nr. 3. Şi Brahms a admirat concertul propunându-i Clarei Schumann să-l cânte. Chiar a compus o cadenţă proprie pentru prima parte. Concertul este destul de întunecat, este tragic şi pasional, fiind una din rarele lucrări create de Mozart într-o tonalitate minoră. Solistul concertului va fi pianistul Dragoş Mihăilescu.
Concertul se încheie cu Simfonia a II-a de Rahmaninov. Această masivă simfonie ce se înscrie în tiparele tradiţionale ale simfonismului rus, a fost scrisă în vara anului 1906 şi dirijată de compozitor în februarie, 1908, la St. Petersburg. Dezastruoasa cădere a primei sale simfonii, după care a suferit o serioasă depresie, l-a făcut să abordeze cu teamă premiera. Grijile sale erau nejustificate pentru că simfonia a avut un succes enorm. Mai mult, zece luni mai târziu i s-a decernat pentru această lucrare, premiul Glinka. Ascultând muzica lui Rahmaninov, în mare, se poate afirma că nu a contribuit prea mult la formele şi armoniile de până atunci, dar a oferit multă personalitate, în special prin talentul său extraordinar de melodist. Specificul rusesc caracterizează prin excelenţă muzica sa, dându-i un farmec deosebit. Nefiind internaţionalist, Rahmaninov s-a exprimat pe el însuşi, exercitând o fascinaţie aparte, dovadă că muzica sa a rămas mereu în repertoriul tuturor orchestrelor din lume. Dacă nu avea aceste calităţi menţionate mai sus, ar fi dispărut de mult. Multitudinea de teme şi spiritul romantic al întregii lucrări îi va încânta pe melomanii timişoreni”.
Mircea Tătaru

Concert simfonic extraordinar Natura | Dirijor: GABRIEL BEBEȘELEA, solist: ANDREI IONIȚĂ - violoncel
2023-02-09 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Natura este primul din seria concertelor dirijate de maestrul GABRIEL BEBEȘELEA din anul în care Timișoara își exercită titlul de Capitală Europeană a Culturii. Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara și violoncelistul ANDREI IONIȚĂ – Solist în Rezidență al Filarmonicii Banatul Timișoara în 2023, vor interpreta Simfonia concertantă op. 8 de G. ENESCU.

În cadrul concertului vocal-simfonic extraordinar vom asculta, de asemenea, Dansuri din Transilvania de B. BARTÓK și Poema Română de G. ENESCU. La cea din urmă compoziție, ne vom bucura și de interpretarea artiștilor lirici ai Corului „Ion Românu” al Filarmonicii Banatul Timișoara.

În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:

„Joi, 9 februarie, Filarmonica „Banatul” ne oferă un Concert Extraordinar, dirijat de maestrul Gabriel Bebeşelea. În programul concertului vocal-simfonic sunt lucrări de Enescu şi Bartók. Idee interesantă de a-i alătura într-un concert pe doi dintre cei mai mari compozitori ai istoriei muzicii. S-au născut în acelaşi an, 1881, dar au avut destine diferite. În vremuri mai de demult, amândoi au fost categorisiţi de anumiţi critici dogmatici şi doctrinari, drept doar compozitori naţionali. Ei sunt astăzi nu numai mândria ţărilor lor, dar şi a întregii culturi mondiale.Vom asculta Dansuri din Transilvania de Béla Bartók, Simfonia concertantă pentru violoncel şi orchestră op.8 şi Poema Română op.1 de George Enescu.
Sunt deja celebre Dansurile româneşti ale lui Bartók, dar şi alte lucrări în care el s-a folosit de lunga listă de culegeri folclorice din România şi Ungaria. La fel s-a petrecut cu Sonatina Sz 55 pentru pian scrisă în 1915, unde s-a inspirat din culegerea sa de folclor din Transilvania. Indicativul Sz provine de la numerotarea din catalogul alcătuit de András Szőllősy.
Sonatina conţinea trei mişcări — Allegro (Cimpoaiele), Moderato (Dansul ursului) şi Finale, Allegro vivace. În interior descoperim cinci dansuri, melodii folclorice din Ardeal. Abia după 16 ani, în 1931, făcând doar mici modificări, Bartók a orchestrat lucrarea. I-a dat numele de Dansuri din Transilvania.
Simfonia concertantă a stârnit la vremea primei audiţii o oarecare nedumerire, mai ales din partea criticii. Februarie 1909, data premierei, era târzie, erau deja 8 ani de la finalizarea partiturii. Era cumva împotriva curentului dominant al vremii, nu corespundea cerinţelor muzicii de atunci care emana nelinişte, stârnea sentimente stranii, chiar morbide. Această uriaşă piesă lirică pentru violoncel era expresia echilibrului, calmului, nobleţii şi iubirii. Să menţionăm că aprecierile erau ale criticilor francezi. Prima audiţie, în interpretarea lui Joseph Salmon, s-a petrecut la Paris, sub conducerea dirijorului Gabriel Pierné. Violoncelul, între începutul de baladă nostalgică şi finalul virtuoz, cântă aproape neîntrerupt, fiind însoţit mereu de orchestră, ca o reverberaţie, în consens aproape total. Nu întâlnim, ca în alte lucrări concertante, vreo urmă de opoziţie, de conflict. Mesajul de bunătate şi speranţă din muzica tânărului român, era unul de singulară formulă la început de secol XX. De aici impresia de anacronism. A fost o etapă necesară în evoluţia compozitorului nostru. Joi seara, protagonist va fi violoncelistul Andrei Ioniţă.
Până la apariţia Poemei Române, Enescu a mai scris 4 Simfonii de şcoală, Balada pentru vioară şi orchestră, Uvertura tragică şi o Fantezie pentru pian. Ele nu au număr de opus, dar certifică faptul că avea o înţelegere clară despre problematicile lucrărilor solistice şi despre ale orchestrei. Acum 126 de ani, el obţinea, la 16 ani, prima recunoaştere internaţională. Poema română a fost interpretată de Orchestra Colonne din Paris. Enescu se afla acolo pentru a continua studiile muzicale, începute anterior la Viena. Publicul francez a fost entuziasmat de evocarea romantică a caracterului naţional românesc al lucrării tânărului compozitor şi l-a răsplătit cu aplauze puternice, un lucru remarcabil, ştiut fiind faptul că parizienii erau destul de greu de mulţumit. A fost atunci şi un eveniment senzaţional, care a speriat publicul. La un moment dat, a pătruns în sală un fum dens, manifest al unui incendiu, care s-a dovedit o alarmă falsă. Premiera din România a avut loc la 13 martie 1898 la Ateneul Român din Bucureşti, cu Enescu la pupitrul dirijoral. Ea a fost dedicată Reginei Elisabeta a României. Din motive politice, între anii 1948 şi 1989 a fost interpretată mai rar, şi atunci fără ultima pagină, care prevedea acordurile Imnului Regal Naţional al României, valabil între anii 1884 şi 1948.
Participă corul „Ion Românu” pregătit de maestrul Iosif Todea”.
Mircea Tătaru

Concert coral | Coruri din opere celebre
2023-02-10 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Corul “Ion Românu” al Filarmonicii Banatul Timișoara vă invită la un concert coral deosebit, în cadrul căruia veți putea audia coruri din opere ale compozitorilor G. VERDI, G. BIZET, A. BOITO, P. MASCAGNI, P. I. CEAIKOVSKI, B. SMETANA, V. BELLINI.

Dirijor va fi maestrul IOSIF TODEA. Evenimentul are loc vineri, 10 februarie 2023, de la ora 19:00, în Sala Capitol.

În continuare, avancronica semnată de maestrul Mircea Tătaru.

„Vineri, 10 februarie, vom avea parte de un program special în care protagonist va fi corul „Ion Românu” condus de maestrul Iosif Todea. Sub numele de Coruri celebre din opere vom putea asculta cele mai îndrăgite coruri din opere.Maestrul Todea a ales pentru acest concert corurile celebre compuse de o seamă de mari compozitori de operă, pentru a-i răsfăţa pe melomanii timişoreni, dar şi pentru a pune în valoare calităţile corului nostru. Nu este loc pentru a face o istorie despre rolul corului în lucrările lirice, chiar începând cu teatrul antic până azi. De cele mai multe ori, el este un personaj în sine. A înlesnit deseori înţelegerea subiectului, a oferit detalii de context despre personaje, despre trăirile lor, despre unele aspecte ce păreau că doar se subînţeleg. Astfel, personajul colectiv determina şi atitudinea publicului spectator. Să începem cu scurte prezentări ale corurilor aşa cum se află pe afiş.
Concertul se deschide cu Gli arredi festivi giu cadano infranti (Aruncă şi distruge toate decoraţiunile festive) din opera lui Verdi — Nabucco. Suntem în templul lui Solomon şi izraeliţii se roagă, în timp ce armata babiloniană se apropie. Despre această operă vom vorbi mai jos.
O operă în care subiectul este plasat în contemporaneitatea lui Verdi este La traviata, poate cea mai cântată operă din lume. Este extraordinara poveste de iubire dintre curtezana Violetta Valéry şi tânărul Alfredo Germont. În urma acestor sentimente, frivolitatea ei dispare şi chiar renunţă, cu inima sângerândă, la iubire, pentru a nu distruge viitorul iubitului ei. În actul III auzim corul invitaţilor din salon ce privesc dansurile unui grup de dansatoare îmbrăcate în costume ţigăneşti. De aici şi numele corului — Noi siamo zingarelle. Tot aici urmează corul matadorilor. Solişti —Alina Todea şi Lucian Oniţa.
În Trubadurul, cu premiera la Roma în 1853, actul al II-lea debutează cu un moment pitoresc — Corul ţiganilor. Muzică viguroasă însoţită de lovituri de ciocan pe nicovală, ţiganii preamăresc firea dârză şi exuberantă a femeii ţigance.
În Flautul fermecat, în actul II, Mozart îl arată pe Marele Preot Sarastro înconjurat de preoţii săi. El îi invocă pe zei, pe Isis şi Osiris, pentru a-i ajuta pe Tamino şi Papagheno să reuşească în încercările la care sunt supuşi. Este o arie pe care o va interpreta basul Lucian Oniţa.
Până să devină ceea ce este azi, adică prima operă jalon a muzicii cehe, Mireasa vândută a suferit o serie de modificări. Smetana a compus-o în trei ani, 1863-1866, fiind prezentată la Praga, la 30 mai 1966. Subiectul este simplu şi destul de comun. Este vorba despre puterea dragostei care învinge îndărătnicia părinţilor. Locul este un sat oarecare din Cehia. Vom asculta Corul ţăranilor.
În tabloul al treilea din actul I al operei Evgheni Oneghin de Ceaikovski, apare un cor de femei care, cântând, culeg fructe din grădina moşiei Larin, unde se petrece acţiunea. Este vorba despre o poveste de dragoste, de gelozie, de confruntare în duel, şi, la final, de disperarea de nu putea fi împreună. Dar tabloul de care aminteam, se încheie tot cu corul plin de veselie al fetelor.
Urmează corul soldaţilor din Trubadurul de Verdi, cor de bărbaţi. Totul a pornit de la Azucena, care a vrut să se răzbune pentru că mama sa a fost arsă pe rug pentru vrăjitorie. Ea îl răpeşte pe unul dintre fiii Contelui De Luna, şi de aici o poveste complicată, unde, bineînţeles, întâlnim şi poveste de iubire.
În opera Norma, Bellini dezvoltă o acţiune care se petrece în trecutul îndepărtat al Galiei, cucerite şi subjugate de romani. Norma, Adalgisa şi Pollione se confruntă cu puternice sentimente de iubire, dar contradictorii totodată. Războinicii gali conduşi de Oroveso, s-au adunat în jurul altarului sacru şi aşteaptă ca marea preoteasă, Norma, să le transmită voinţa zeilor. Corul Guerra, Guerra înseamnă război împotriva romanilor.
Arrigo Boito oferă din opera sa Mefistofele, două fragmente: Morte di Margherita şi Prologo in cielo. Libretul fiind luat după Faust de Goethe, este arhicunoscut. În actul III, Margherita, în închisoare, îi povesteşte lui Faust actele ei nefericite, apoi îşi aminteşte clipele de fericire petrecute cu iubitul ei. Solistă va fi Alina Todea. După preludiu, înainte de actul I, corul intonează un imn simfonico-vocal denumit Prolog în cer.
În 1842, cu Nabucco, Verdi a obţinut primul său succes imens. A fost imediat asemănată lupta dintre babilonieni şi evrei cu relaţia dintre Italia şi Imperiul Austro-Ungar. În actul III, care are denumirea de Profeţia, Abigail, presupusa fiică cea mare a lui Nabucco, se proclamă Regina Babilonului. Acum se aude E L`Assiria Una Regina intonată de cor.
I Masnardieri este o operă în patru acte de Giuseppe Verdi. Libretul este după drama Hoţii (Die Räuber) de Schiller. Spaţiul de desfăşurare este Germania la mijlocul secolului al XVIII-lea. Corul Le rube, gli stupri (Jafuri şi violuri), se aude în actul III. Este un cor de bărbaţi, bineînţeles.
Rămânem în zona operelor lui Verdi prin opera Lombarzii. Subiectul se petrece între anii 1097-1099, în Milano, în Acciano (Antiohia) şi Ierusalim. În atmosfera luptelor creştinilor cruciaţi cu necredincioşii, se petrec fapte diverse născute din iubire, gelozie, trădare,etc. Vom asculta două coruri. În scena I din actul III se petrece o procesiune în care corul cântă Gerusalem, Gerusalem. Vom asculta şi La bella straniera che l`alme.
Urmează o arie din opera Macbeth ce va fi interpretată de Lucian Oniţa.
Această operă în patru acte, pe un libret de Francesco Maria Piave, este bazată pe drama cu acelaşi nume a lui William Shakespeare. În dramă este descrisă ascensiunea lui Macbeth, după decesul Reginei Elizabeth, în 1603.
Come dal ciel precipita (Cum întunericul coboară din cer) este momentul în care Banco vede cum nişte criminali îl străpung cu cuţite spre moarte, însă fiul lui scapă.
Forţa destinului, compusă tot de Verdi a avut premiera, destul de curios, la Petersburg, în Rusia, în 10 noiembrie 1862. Acţiunea se petrece în Spania şi Italia, la mijlocul secolului al XVIII-lea. În actul II, când Leonora descoperă că Don Alvaro este încă în viaţă, se teme pentru siguranţa iubitului ei, se retrage la o mănăstire şi se încredinţează Fecioarei, împlorând-o să-i ierte păcatele. Aria La vergine degli angeli, va fi interpretată de Alina Todea.
Urmează tot o operă de Verdi.
Otello, guvernatorul Ciprului se întoarce pe mare după ce a luptat împotriva turcilor. Cu toată furtuna teribilă, nava, destul de avariată, ajunge la ţărm unde e aşteptată de frumoasa soţie a lui Otello, Desdemona, de curteni şi de popor. Otello, aclamat de mulţime, urcă pe ţărm şi anunţă victoria. Urmează un cor fericit de izbândă — Fuoco di gioia.
Ne întoarcem la Traviata pentru a asculta Si ridesta in ciel aurora, cântat de invitaţii Violetei, care se întorc din sala de dans.
Concertul corului Filarmonicii „Banatul” se încheie cu unul dintre cele mai aplaudate titluri ale curentului verist, Cavalleria rusticana de Pietro Mascagni. Acţiunea se petrece în secolul al XIX-lea, într-un sat din Sicilia. Trebuie să amintim că Regina Coeli este o piesă ecleziastică închinată Fecioarei Maria. De obicei, în locaşurile de cult este cântată în zilele de Paşti. Prelucrarea pentru solistă şi cor a lui Mascagni a făcut-o celebră în toată lumea. Solistă va fi soprana Alina Todea.
La pian – Regina Csermak şi la orgă – Andreea Olariu”.
Mircea Tătaru

Recital educativ | Destinații muzicale (12-18 ani)
2023-02-11 11:00 - 12:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
În cadrul recitalului educativ Destinații muzicale, copiii și tinerii de 12-18 ani vor afla de la solistul percuționist al Filarmonicii Banatul Timișoara DORU ROMAN cum pot face muzică cu instrumentele de percuție.
Va fi, totodată, o călătorie muzicală în jurul lumii, din care vor afla ritmurile specifice mai multor continente.

Recital cameral | ANDREI IONIȚĂ – violoncel, DARIA TUDOR – pian
2023-02-11 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Violoncelistul ANDREI IONIȚĂ, solist în Rezidență al Filarmonicii Banatul Timișoara pentru anul 2023 – Capitală Europeană a Culturii, împreună cu pianista DARIA TUDOR vă invită la un minunat recital cameral, sâmbătă, 11 februarie 2023, de la ora 19:00, în Sala Capitol.

În program:
L. VAN BEETHOVEN – Sonata pentru violoncel și pian nr. 3, în la major, op. 69
R. SCHUMANN – Adagio și Allegro, op. 70
D. ȘOSTAKOVICI – Sonata pentru violoncel și pian în re minor, op. 40

Recital educativ | Comorile ascunse ale muzicii vocale (7-12 ani)
2023-02-16 14:00 - 15:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Ansamblul VOCES TIMISIENSES, dirijat de LUCIAN ONIȚA, le dezvăluie copiilor comorile ascunse ale muzicii vocale, joi, 16 februarie 2023, de la ora 14:00.
Recitalul educativ moderat de actorul ADRIAN JIVAN are loc în Sala Capitol.
Vârsta recomandată este de 7-12 ani.

Concert simfonic | Dirijor: STEFAN GEIGER (Germania), solist: IONUȚ PODGOREANU (Spania) - corn
2023-02-17 17:30 - 20:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara și solistul IONUȚ PODGOREANU (Spania) – corn, conduși de maestrul STEFAN GEIGER (Germania) vor interpreta în primă audiție Concertul pentru corn și orchestră în si bemol major, op. 91 de R. GLIERE.
În cadrul concertului simfonic de vineri, 17 februarie 2023, orchestra va interpreta și Simfonia nr. 8 în Sol major, op. 88, B. 163 de A. DVOŘÁK.
Înaintea concertului, vom prelua transmisiunea din Palatul Culturii, acolo unde vor avea loc discursurile din deschiderea ceremoniei de Capitală Europeană a Culturii.

În continuare, avancronica de concert semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„Pentru concertul simfonic din 17 februarie, maestrul Stefan Geiger ne propune spre audiţie Concertul pentru corn şi orchestră în si bemol major, op. 91 de Reinhold Glière şi Simfonia nr. 8 în sol major, op. 88 de Antonin Dvořák.
Glière s-a născut la 11 ianuarie 1875 la Kiev, pe atunci oraş în Imperiul Rus. Numele originar din certificatul de naştere era Glier, dar în anul 1900 el l-a schimbat în Glière, de rezonanţă franceză sau belgiană. Curios, din moment ce părinţii erau de origine germană şi poloneză! A avut parte şi la liceul de muzică şi la conservator doar de profesori foarte buni: Otakar Ševčík, Sergei Taneyev, Mikhail Ippolitov-Ivanov sau Jan Hřímalý. I-a avut, mai târziu, elevi pe Nikolai Myaskovsky şi Serghei Prokofiev. Faţă de alţi mari compozitori ruşi, el nu a vizitat sau concertat în Vestul Europei. A fost activ în Siberia, Uzbekistan, Armenia. A obţinut multe premii şi diplome, precum Artist al Poporului, de trei ori premiul Glinka, dar și premii mai mici în ţările amintite.
În timpul unei pauze de repetiţie la Teatrul Bolshoi (Teatrul Mare) din Moscova, cornistul Valery Polekh s-a apropiat de dirijor, care era Gliére, şi l-a rugat să compună un concert pentru corn. Acesta i-a promis că se va strădui, dacă va avea timp. Mai târziu, Polekh i-a demonstrat calităţile sale de cornist virtuoz, pentru a-l motiva şi mai mult. După un an, concertul a fost terminat, devenind cea mai cunoscută operă a sa. La premiera din mai 1951 la Grand Hall din Leningrad, concertul a înregistrat un uriaş succes. Gliére a fost dirijor şi Polekh solist. Partea a treia a fost bisată. Cadenţa solistică a fost compusă de Polekh, dar de-a lungul anilor, unii cornişti au compus propria cadenţă, considerând-o pe a lui Polekh prea dificilă. De atunci opinia multor compozitori, care credeau că acest instrument este doar unul ce face parte din orchestră, s-a schimbat. Vom asculta în interpretarea cornistului Ionuţ Podgoreanu un concert sclipitor şi exuberant.
Concertul orchestrei simfonice a filarmonicii se va încheia cu Simfonia a VIII-a în sol major, op. 88, de Antonin Dvořak. Această simfonie suferă pe nedrept de o anumită umbră datorată faimei extraordinare cucerite de Simfonia a IX-a —„Din lumea nouă”. De aceea, dirijorul Stefan Geiger, doreşte să ne prezinte calităţile extraordinare ale acestei lucrări, să-i dezvăluie strălucirea, veselia şi optimismul cuceritor. Promisiunea acestor calităţi este dată şi de dedicaţia de la începutul partiturii, unde Dvořak mulţumeşte pentru că a fost ales membru al Academiei din Boemia şi apreciază felul cum instituţia încurajează artele şi literatura. Cea mai scurtă simfonie a sa (aprox. 36 de minute) a fost scrisă în 1889, într-un timp foarte scurt, mai puţin de trei luni. Premiera a fost la Praga în 1890 sub conducerea compozitorului. Știu că iubitorilor muzicii simfonice li s-a pregătit un bis minunat, dar din moment ce este surpriză…”
Mircea Tătaru

Deschiderea Timișoara 2023 - Capitală Europeană a Culturii | IRINA SÂRBU BAND | LAJKÓ FÉLIX & VOŁOSI
2023-02-19 18:30 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Sărbătoarea preluării titlului de Capitală Europeană a Culturii continuă la Filarmonica Banatul Timișoara cu un nou program captivant. Duminică, 19 februarie 2023, de la ora 18:30, vor urca pe Scena Sălii Capitol două trupe îndrăgite: IRINA SÂRBU BAND și LAJKÓ FÉLIX & VOŁOSI (Ungaria).

IRINA SÂRBU BAND
Un concert susținut de Irina Sârbu Band propune piese de jazz standard, etnojazz, samba, bossa nova, tango, muzică românească interbelică, muzică franceză și chiar folclor. Numele sub care concertează cei patru muzicieni de elită este de mult un brand cunoscut și apreciat. Cu o activitate muzicală de 19 ani, Irina Sârbu Band reușește să atragă publicul și datorită surprizelor deosebit de plăcute pe care cei patru muzicieni le oferă la fiecare concert.

De la o apariție la alta, interpretarea este din ce în ce mai spectaculoasă prin expresivitate, improvizație, imaginație, demonstrație de virtuozitate, tehnică solo și de grup, jocul fascinant și imprevizibil al relațiilor dintre voce și instrumente. Temperamentul exploziv și plăcerea de a cânta împreună asigură fiecărei piese interpretate calitatea de versiune de referință.

LAJKÓ FÉLIX & VOŁOSI
„Muzica mea se bazează în esență pe sensibilitatea și variabilitatea instrumentului meu. Nu cânt o muzică așa-zis de stil nou; am doar felul meu de a improviza și de a compune. Nu fac diferențe între stiluri și tendințe muzicale; cânt deopotrivă folk, clasic, rock, blues, jazz și melodii improvizate. În momentul de față, aș descrie muzica mea ca fiind metal sentimental”, spune Lajkó Félix.

Lajkó a cântat împreună cu un număr mare de trupe și muzicieni cunoscuți, precum celebrul violonist de origine română Alexander Bălănescu sau trupa Vołosi din Polonia. Muzica sa a captivat publicul în Tokyo, Amsterdam, Berlin, Bratislava, Praga, Budapesta, Brașov, Belgrad, Sarajevo, Ljubljana, Frankfurt, Lyon, Bordeaux, Veneția, Verona, Edinburgh, Londra, Tallinn, München, Viena sau New York.

Concert simfonic | Dirijor: VALENTIN URYUPIN, solistă: NURIT STARK (Israel) - vioară
2023-02-24 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
VALENTIN URYUPIN, unul dintre cei mai renumiți dirijori ai momentului, atât în domeniul operistic, cât și cel simfonic este invitatul Filarmonicii Banatul Timișoara în data de 24 februarie 2023.

Sub bagheta sa dirijorală, violonista israeliană NURIT STARK și Orchestra simfonică vor interpreta Concertul pentru vioară și orchestră nr. 2, Sz. 117 de B. BARTÓK. În aceeași seară vom audia și Noapte transfigurată/ Verklärte Nacht de A. SCHOENBERG.

În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:

„Concertul simfonic din 24 februarie va fi dirijat de maestrul Valentin Uryupin. În program Concertul pentru vioară şi orchestră nr. 2 Sz 117 de Béla Bartók şi Verklärte Nacht de Arnold Schönberg.În august 1936, un violonist foarte bun, prieten al lui Bartók, Zoltán Székely, îl roagă pe acesta să compună un concert pentru vioară. Era ca şi cum după atâtea celebre lucrări, era timpul şi pentru o compoziţie concertantă pentru vioară. El nu ştia că în urmă cu 30 de ani, Bartók a compus un concert pentru regina intrumentelor. Lucrarea a fost inspirată de prima regină a sufletului său, Stefi Geyer, o violonistă care i-a luminat viaţa în acei ani. Era în 1907, avea 26 de ani şi un viitor plin de promisiuni. În 1937, când a început lucrul la al doilea concert, Bartók era în culmea forţei sale creatoare. După atâţia ani, el dorea să cunoască cam tot ce s-a petrecut, s-a realizat în domeniul compoziţiilor concertante pentru vioară. I-a cerut editorului său să îi trimită câteva exemple recente de concerte. A primit partiturile concertelor lui Alban Berg, Kurt Weill şi Karol Szymanowski. De mai multe ori el s-a întâlnit cu Székely, în locuri diferite, şi au stabilit detalii pentru noul concert; l-au revizuit de mai multe ori. Planul iniţial era să compună un concert într-o singură mare parte, cu un set de variaţiuni, dar violonistul dorea un concert clasic în trei părţi. Trebuie să spunem că Bartók era un excelent pianist, dar nu ştia deloc să cânte la vioară. Întreaga lucrare este cu adevărat o lecţie informativă despre stilul de compoziţie adoptat la finalul vieţii de marele compozitor maghiar. Prima parte este o uriaşă rapsodie, partea a doua se bazează pe un set de variaţiuni, dintre cele mai reuşite ale vieţii sale, iar partea a treia debutează cu un dans obraznic şi îndrăcit, continuând cu idei din prima parte, reinventate. Cu ultimele măsuri Székely nu a fost de acord. Spunea că o lucrare concertantă nu trebuie să se încheie ca o simfonie. Bineînţeles că prietenul său i-a făcut pe plac. El însă a lăsat două finaluri, unul cu vioara solistă ce urcă glorioasă în forte, şi altul în care doar orchestra încheie lucrarea în fortissimo. Pe partitură scrie că fiecare poate aborda ce final doreşte. În seara de vineri, concertul va fi interpretat de violonistul Nurit Stark.
Deşi apare foarte rar pe afişele filarmonicii, Schönberg a fost o mare personalitate a istoriei muzicii. El a fost cel care a făcut anarhie şi revoluţie în universul sonor. După ani de căutări şi incertitudini a impus, la vremea sa, universul celor 12 sunete — ordinea serială. Cu toate că era destul de lacunar în ceea ce priveşte cultura literară, filozofică şi chiar artistică, a fost una dintre cele mai novatoare personalităţi ale artei muzicale din secolul XX. A fost un autodidact. S-a născut la 13 septembrie 1874 la Viena, fiind fiul unui comerciant. Singur a învăţat să cânte la vioară, la violoncel şi să compună. Mai târziu, la recomandarea lui Richard Strauss, primeşte o catedră de compoziţie la Conservatorul „Stern” din Berlin. În 1903 revine la Viena unde desfăşoară o intensă activitate componistică şi dirijorală. În anul următor îi are elevi pe Anton Webern şi pe Alban Berg, cei ce îi vor fi adepţi, mai târziu toţi fiind cunoscuţi drept Cei trei mari vienezi. Toţi cei care l-au cunoscut spuneau că a fost un om deosebit de orgolios, dar afişa mereu o falsă modestie. Verklärte Nacht, (Noapte transfigurată), este un sextet de coarde, o lucrare fără un program anumit, ci care doar evocă natura şi simţăminte umane. Un fel de muzică pură, cum o descria el însuşi. Schönberg se foloseşte de o scriitură polifonică amplă, îmbinând tehnica variaţională cu cea a dezvoltărilor tematice, dar într-un spirit liber, neîngrădit de formele clasice. La premiera de la Viena din 1903, publicul a fost puţin şocat de anumite îndrăzneli armonice. Să menţionăm că formaţia camerală care a interpretat lucrarea a fost condusă de primul violonist, Arnold Rosé, un român născut la Iaşi în 1863. Arnold Schönberg a murit la 13 iulie 1951, cu un sfert de oră înainte de miezul nopţii. Aproape că se aştepta, căci astrologul îi spusese că 1951 va fi un an critic pentru el”.
Mircea Tătaru

Recital de pian - Seară de muzică franceză | DUO MIHĂILESCU
2023-03-02 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
DUO MIHĂILESCU vă invită la o seară de muzică franceză, joi, 2 martie 2023, de la ora 19:00.
MANUELA IANA-MIHĂILESCU și DRAGOȘ MIHĂILESCU vor susține un recital de pian la patru mâini, în cadrul căruia vor interpreta Sonata pentru patru mâini de F. POULENC, Piesă în formă de pară de E. SATIE, Mica suită, Șase epigrafe antice și Marche écossaise de C. DEBUSSY.
Eveniment realizat în colaborare cu Institutul Francez.

Concert simfonic | Dirijor: DIONYSIS GRAMMENOS (Grecia), solist: ROLAND SZENTPÁLI (Ungaria) - tubă
2023-03-03 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara și solistul ROLAND SZENTPÁLI (Ungaria) – tubă vor interpreta, vineri, 3 martie 2023, pe scena Sălii Capitol, o lucrare în primă audiție: Suita Carmen pentru tubă și orchestră de G. BIZET / R. SZENTPÁLI.
Sub conducerea dirijorală a maestrului DIONYSIS GRAMMENOS (Grecia), orchestra va mai interpreta Ucenicul vrăjitor de P. DUKAS și o altă lucrare în primă audiție: Simfonia nr. 4, op. 29 de C. NIELSEN.

În continuare, avancronica de concert semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„În programul concertului simfonic condus de maestrul Dionysis Grammenos sunt prevăzute: Poemul simfonic „Ucenicul vrăjitor” de Paul Dukas, Fantezia „Carmen” pentru tubă şi orchestră de George Bizet/Roland Szentpáli şi Simfonia nr.4 .op 29 „The Inextinguishable” de Carl August Nielsen.
Poemul simfonic „Ucenicul vrăjitor” scris de Paul Dukas în 1897, este inspirat de un text al lui Johann Wolfgang von Goethe, care, la rândul lui, s-a inspirat dintr-un episod din lucrarea Philopseudes de Luciano di Samosata. Iată, pe scurt, povestea interesantă şi instructivă, devenită cu timpul sursă de proverbe sau pilde moraliste pentru diferite popoare. Povestea începe cu un vrăjitor care intenţionând să plece pentru un timp din atelierul său de vrăjitorii, îi spune ucenicului său să cureţe atelierul. Acesta foloseşte o incantaţie a maestrului pentru a da viaţă măturii care să lucreze în locul său şi chiar reuşeşte. Dar când vede că mătura, din prea mult zel, inundă camera şi mai face şi alte stricăciuni, ucenicul încearcă să o despice cu o secure, dar în felul acesta dă naştere la încă o mătură care se alătură celeilalte în dansul de distrugere a atelierului. Se întoarce maestrul vrăjitor şi astfel dezastrul este oprit. Morala este clară şi directă: nu încerca să începi un lucru pe care nu ştii cum îl vei sfârşi. Walt Disney, în 1940, a făcut un film de desene animate, Fantezia, în care un episod este ilustrat exact cu această povestire, muzica fiind luată din lucrarea lui Dukas. După acest film în lexiconul literar şi jurnalistic al mai multor ţări, expresia de ucenic vrăjitor a rămas ca definind o persoană iresponsabilă, care pune în mişcare lucruri pe care nu le stăpâneşte.
Sunt atât de mulţi compozitorii care au creat lucrări inspirate din muzica Operei „Carmen” de George Bizet, încât nu pot fi enumeraţi aici. Iată ce înseamnă abundenţa de melodii inspirate care au stârnit imaginaţia creatorilor de muzică. Ambiţia tubistului Roland Szentpáli este lăudabilă. Roland, indubitabil, se bazează pe talentul şi abilitatea de a cânta la tubă, dar şi pe calităţi de compozitor. De asemenea, doreşte să afirme şi calităţile solistice ale acestui instrument.
Carl August Nielsen, cel mai proeminent compozitor danez, este prezent cu o primă audiţie, cu cea mai cunoscută lucrare a sa şi cea mai dramatică. În ianuarie 2017 am ascultat concertul său pentru clarinet. A fost violonist, compozitor, dirijor şi profesor. În 1916, la 51 de ani, a devenit profesor la Academia Regală Daneză unde a predat până la sfârşitul zilelor, în 1931. Terminată în 1916, pe fundalul Primului Război Mondial, simfonia nu are un program propriu-zis, doar câteva explicaţii, reieşite mai ales din scrisorile către soţia sa. El vorbea despre elementara dorinţă de a trăi. Cele patru părţi curg fără întrerupere, fiind o intenţie vădită a compozitorului. Orchestra este mare, dar pe deasupra, Nielsen a prevăzut două secţiuni de timpani, ce se duelează pe ambele părţi ale orchestrei. Este vorba de partea finală. Citind pe internet câteva gânduri ale compozitorului despre această simfonie, îmi permit să trag o concluzie — muzica este viaţă, iar viaţa este de nestăpânit şi de nestins”.
Mircea Tătaru

Recital educativ | Miracolul muzicii pentru bebeluși (0-2 ani)
2023-03-04 11:00 - 12:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Bebelușii au program special la Filarmonica Banatul Timișoara, sâmbătă, 4 martie 2023, de la ora 11:00.
Mămicile sunt invitate împreună cu cei mici să stea alături de MARTA CHIȘ – vioară și MIHAELA FAUR – harpă, chiar pe scena Sălii Capitol, pentru un recital conceput anume pentru categoria de vârstă 0-2 ani.

Recital cameral dedicat Zilei Internaționale a Femeii
2023-03-08 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Ziua Internațională a Femeii este celebrată printr-un recital special, la Filarmonica Banatul Timișoara.
Soliștii evenimentului din 8 martie sunt: SORIN PETRESCU – pian și DORU ROMAN – percuție.
În program:
G. P. REVERBERI – La Serenissima
E. ELGAR – Salut d’amour
G. DINICU – Hora Mărțișorului
C. DEBUSSY – Fata cu părul bălai
– Frumoasa din pădurea adormită
J. A. MONTERO – Elenita
M. de FALLA – Suită din Amorul vrăjitor
A. DVOŘAK – Cântec către lună din opera Rusalka
L. ANDERSON – Regina balului
P. I. CEAIKOVSKI – Două fragmente din Lacul lebedelor

Concert simfonic susținut de manageri ai instituțiilor de cultură din România
2023-03-10 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara, cu KOVÁCS EMŐKE – concertmaestru, MIHAI BADIU – fagot și OVIDIU FLORIAN ANDRIȘ – percuție, alături de soliștii DRAGOȘ DIMITRIU – pian, MARIN CAZACU – violoncel, ANDREI FERMEȘANU – tenor, FLORIN ESTEFAN – bariton și GYÖRGY LEVENTE – bas bariton, vor susține Concertul simfonic al managerilor instituțiilor de cultură din România.
Dirijor: CRISTIAN LUPEȘ
Prezentator: CRISTIAN RUDIC
În program, lucrări de G. GERSHWIN, L. VAN BEETHOVEN, G. VERDI, G. BIZET, W. A. MOZART, P. I. CEAIKOVSKI, G. DONIZETTI ș.a.
În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„Un concert cu adevărat extraordinar pe scena Sălii Capitol în 10 martie.
Cu toată vârsta mea înaintată, nu am mai întâlnit un concert asemănător. Concertul este susţinut în întregime de solişti care sunt manageri ai unor instituţii de cultură din ţara noastră. Pe parcursul prezentării programului voi dezvălui locul de conducere al fiecărui protagonist. Concertul va fi dirijat de maestrul Cristian Lupeş, manager al Filarmonicii de Stat Sibiu.
George Gershwin povesteşte în scrierile sale că celebra „Rapsody in blue” s-a născut în tren şi pe când zgomotul ritmic al vagonului îl pisa la cap, din lăuntrul larmei obsedante a auzit în urechi muzica de la început până la sfârşit, a intuit întreaga construcţie a rapsodiei. El precizează că nu temele le-a auzit, probabil le descoperise deja, ci toată compoziţia, ca un întreg. Premiera a avut loc într-o după-amiază de februarie a anului 1924. Paul Whiteman şi orchestra sa intitulată Palais Royal Orchestra a interpretat rapsodia în concertul pe care l-a denumit Un experiment în muzica modernă. A fost un moment care l-a făcut celebru pe Gershwin, a revoluţionat muzica americană, mai apoi pe cea internaţională. Unii muzicieni, fericiţi că au un compozitor cu adevărat american, au spus că acest om remarcabil a scos o lady din jazz şi a introdus-o în sistemul muzicii culte. Atunci, la premiera de la Aeolian Hall din New York City, au fost prezenţi muzicieni de renume, printre care John Phillip Sousa şi Sergei Rahmaninov. Solist va fi pianistul Dragoş Dimitriu, manager al Filarmonicii Braşov.
György Levente, managerul Filarmonicii de Stat Târgu Mureş, va interpreta în continuare aria lui Leporello „Madamina, il catalogo è questo” din Opera „Don Giovanni” de Wolfgang Amadeus Mozart. În actul întâi, Leporello, slujitorul lui Don Giovanni, îi arată Elvirei un catalog cu numeroasele cuceriri ale stăpânului său. De aceea, aria mai poartă denumirea de „Aria catalogului”.
Trecem la „Pescuitorii de perle” de Georges Bizet pentru a asculta aria „Je crois entendre encore” pe care o va interpreta tenorul Andrei Fermeşanu, managerul Operei Naţionale Română Iaşi. Într-o convorbire agitată cu sine însuşi, Nadir îşi aminteşte cum şi-a încălcat jurământul faţă de prietenul lui, urmărind doar iubirea pentru Leila.
Baritonul Florin Estefan, managerul Operei Naţionale Române din Cluj-Napoca, ne oferă celebra arie „Non piu andrai” din Opera „Nunta lui Figaro” de Mozart. Aici, genialul compozitor continuă subiectul din Opera „Bărbierul din Sevillia” de Gioachino Rossini. La finalul actului întâi, Contele Almaviva îl suspectează pe pajul său, Cherubino, că ar fi îndrăgostit de Contesă. Hotărăşte să-l îndepărteze trimiţându-l ostaş într-unul din regimentele sale. Amuzat, Figaro, valetul Contelui, îi face o descriere înfricoşătoare a câmpului de luptă, când va trebui să renunţe la graţiile şi alintările femeilor.
Ludwig van Beethoven a compus în 1810 o lucrare formată dintr-o uvertură şi 9 secţiuni, ca muzică de scenă pentru piesa lui Goethe, „Egmont”. Este veşnica poveste romantică dintre bine şi rău, binele, reprezentat de Contele flamand Egmont, cu idealurile sale de dreptate şi libertate, şi răul, întruchipat în despoticul Duce de Alba, reprezentantul spaniolilor invadatori. Martiriul final al lui Egmont este manifestul politic pentru libertate şi independenţă. Toate acestea se reflectă elocvent în dramatica Uvertură „Egmont” op. 84 a pe care o vom asculta în continuare.
Urmează să-l ascultăm pe violoncelistul Marin Cazacu, manager al Filarmonicii „George Enescu” Bucureşti, care va interpreta o arie celebră din actul II al Operei „Evgheni Oneghin” de Piotr Ilici Ceaikovski. Este un aranjament pentru violoncel şi orchestră. Este vorba despre o poveste de dragoste, de gelozie, de confruntare în duel, şi, la final, de disperare a celor doi eroi de a nu putea fi împreună.
Iată un duet din Opera „Pescuitorii de perle”. Este un jurământ de prietenie dintre doi bărbaţi care este ameninţat de dragostea lor faţă de aceeaşi femeie. Duetul celor doi, din primul act, este unul dintre cele mai reuşite dintre duetele operelor din vremea lui Georges Bizet, compozitorul operei. Vor interpreta tenorul Andrei Fermeşan şi baritonul Florin Estefan.
În continuare intrăm în atmosfera operei italiene, ascultând un nou duet. De această dată, din opera lui Gaetano Donizetti — „Don Pasquale”. Malatesta se preface că îl ajută pe credulul Don Pasquale să-şi prindă noua soţie într-o întâlnire compromiţătoare. Interpretează Forin Estefan şi György Levente.
Înainte de a se uni toţi în celebrul „Brindisi” din nu mai puţin celebra Operă „Traviata” de Giuseppe Verdi, să spunem că avem şi în orchestră importanţi manageri de instituţii de cultură. Concertmaestra orchestrei va fi, de această dată, Emöke Kovács, managera Filarmonicii de Stat „Dinu Lipatti„ Satu Mare, la fagot va fi Mihai Badiu, manager al Filarmonicii „Mihail Jora” Bacău şi la percuţie, managerul nostru, al Filarmonicii „Banatul” Timişoara, Ovidiu Florian Andriş.
Prezentatorul întregului program este Cristian Rudic, managerul Operei Naţionale Române Timişoara.
În Opera Traviata există un moment în care se închină paharele, se aude o arie plină de veselie, Brindisi, azi celebră în lumea întreagă. Fiind mulţi ani membru într-o orchestră internaţională cu sediul în Italia, auzeam deseori la închinarea paharelor: Faciamo un brindisi. Prima dată când am avut concert în oraşul Brindisi, am întrebat dacă urarea are legătură cu oraşul. Mi-au confirmat spunând că în vremurile antice, studenţii din Roma mergeau la cursuri în Grecia, pe jos, din Via Appia până în Brindisi, ca să se îmbarce pe nave. Acolo, îşi luau rămas bun de la părinţi, rude şi prieteni, ciocnind pahare de vin. Iată geneza acestor cuvinte. Acest Brindisi de la final va face întregul concert şi mai sărbătoresc”.
Mircea Tătaru

Recital educativ | Muzică din desene animate (2-7 ani)
2023-03-11 11:00 - 12:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Muzica din desene animate, în interpretarea soliștilor ANA DAVID – vioară, BENIAMIN CHIRCĂ – violoncel, BOGDAN PREDA – flaut, EMŐKE FANCSALI – oboi și ANDREEA OLARIU – pian, promite să îi captiveze din nou pe copii, sâmbătă, 11 martie 2023.
Aranjamentele pe care le vom audia în Sala Capitol începând cu ora 11:00 sunt realizate de CRISTIAN SPĂTARU. Prezentatorul recitalului educativ este IONUȚ MARIAN PÎRVULESCU.

Recital cameral de flaut inSuflu | MATEI IOACHIMESCU & THE ROMANIAN FLUTE ENSEMBLE
2023-03-11 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Renumitul flautist MATEI IOACHIMESCU aduce concertul “inSuflu”, alături de Romanian Flute Ensemble, sâmbătă, 11 martie 2023, de la ora 19:00, pe scena Sălii Capitol.
Alături de flautistul Matei Ioachimescu, solist internațional, binecunoscut pentru prezența sa scenică electrizantă, se vor afla TABEA BEBEȘELEA, IULIA LUPAȘ, ALEXANDRA MAHU, MIRIAM TOHĂTAN, ROMINA ONIȘOR și BOGDAN PREDA.
În program, lucrări de: G. MĂLĂNCIOIU, C. POP, G. PĂIȘ, A. CHELĂRESCU.

Concert simfonic extraordinar | Orchestra Radiodifuziunii din KÖLN (WDR)
2023-03-14 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Orchestra Radiodifuziunii din KÖLN (WDR), una dintre cele mai renumite orchestre simfonice din lume, vine pe scena Sălii Capitol a Filarmonicii Banatul Timișoara.

Maestrul CRISTIAN MĂCELARU, dirijor principal al Orchestrei Radiodifuziunii din KÖLN (WDR), va conduce concertul simfonic extraordinar de la Timișoara, marți, 14 martie 2023, de la ora 19:00.

Solistul concertului va fi pianistul SIMON TRPČESKI (Macedonia).

În program:
J. BRAHMS – Concertul pentru pian și orchestră nr. 2 în si bemol major, op. 83
K. LANG – Caritas
J. BRAHMS – Simfonia nr. 4 în mi minor, op. 98

În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:

„Marţi, 14 martie pe scena Capitol va avea loc un Concert Simfonic Extraordinar prin invitarea Orchestrei Simfonice Westdeutscher Rundfunk din Köln. Sub conducerea maestrului Cristian Măcelaru, împreună ne vor oferi un medalion Brahms: Concertul pentru pian şi orchestră nr. 2 în si bemol major, op. 83 şi Simfonia nr. 4 în mi minor, op. 98.Scris la mai mult de 22 de ani de la primul său concert pentru pian, această lucrare este puternic pătrunsă de stilul de simfonist al lui Brahms. De altfel şi durata este mai lungă decât un concert instrumental, ajungând la dimensiunile unei simfonii, cam 50 de minute. Unii critici au denumit-o Simfonie cu pian obligat. Lungimea se datorează faptului neobişnuit de a introduce încă o parte, un scherzo, rupând tradiţionala structură a concertului instrumental. O altă dezicere de la tradiţie este renunţarea la obişnuita introducere orchestrală, dar acest curaj îl avusese Beethoven mai înainte. Întărind ideea afirmării noului prototip de concert, Brahms desfăşoară fiecare parte cu multă amploare, cu o gândire simfonică evoluată, care, totuşi, nu ştirbeşte dominaţia pianului solist. La acest concert, Brahms nu foloseşte deloc tromboni, ba chiar în partea finală, renunţă şi la trompete, ceea ce nu o lipseşte de forţă, putere şi strălucire. Concertul a fost dedicat lui Eduard Marxen, profesorul lui Brahms.
Marţi seara vom asculta concertul în interpretarea pianistului Simon Trpčeski.
Pe la începutul anului 1890, în timpul unei călătorii în Italia, Brahms se gândea la compunerea simfoniei a V-a, dar mai apoi a renunţat la proiect, distrugând toate schiţele, în afară de câteva idei muzicale pe care le-a folosit în cvartetul de coarde op. 111. El spunea editorului, în scrisoarea însoţitoare notelor pentru cvartet: „Este timpul să mă opresc”.
Astfel, simfonia a IV-a rămâne ultima lucrare simfonică brahmsiană. Mesajul ei se caracterizează printr-o mare forţă generalizatoare, printre multele particularităţi este de menţionat faptul că se sprijină pe tradiţie, dar aduce şi multe idei originale. Bunăoară, printr-un joc de cuvine, spunem că această ultimă simfonie, este prima simfonie din istoria muzicii care generează finalul pe o temă de ciaccona. Construcţia magnifică, pe baza acestei forme din baroc, înlesneşte încoronarea finalului. Cu toate că substanţele tematice au legătură cu etosul muzicii unor vremuri apuse, dezvoltarea şi finalizarea acestor teme se înscriu într-o modernitate ce depăşeşte romantismul perioadei, înscriindu-se într-un viitor pe care Brahms îl prefigurează şi care va apărea în domeniul simfonismului ce va să urmeze în sfera universului modal. Întreaga forţă spirituală şi experienţă artistică a lui Brahms se concentrează în această minunată lucrare simfonică”.
Mircea Tătaru

Recital cameral | MEMBRII ORCHESTREI RADIODIFUZIUNII DIN KÖLN (WDR)
2023-03-16 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Sptetul Orchestrei Radiodifuziunii din KÖLN (WDR), alcătuit din soliștii: UTE KLEMM – vioară, KATJA PÜSCHEL – violă, MARTIN LEO SCHMIDT – violoncel, JÖRG SCHADE – contrabas, LEWIN KNEISEL – clarinet, MATHIS KASPAR STIER – fagot și MAX SCHELLENBERGER – corn francez, vor interpreta în cadrul recitalului cameral de joi, 16 martie 2023, Septet în mi bemol major, op. 20 de L. VAN BEETHOVEN.

În aceeași seară, cvintetul de alămuri al Orchestrei Radiodifuziunii din KÖLN (WDR), format din soliștii: PETER MÖNKEDIEK – trompetă, PETER ROTH – trompetă, MARLENE PSCHORR – corn, FRED DEITZ – trombon și HANS NICKEL – tubă, vă propun spre auțidie:
Sonata din „Die Bänkelsänger Lieder ” – Anon.
Brass Quintett nr. 1, op. 5 de V. EWALD
Allegro pentru tubă de H. STEKETEE
Prologue, Tonight și America din „West Side Story”, aranjament pentru cvintet de alămuri de L. BERNSTEIN.

Concert vocal-simfonic extraordinar | Orchestra și Corul Filarmonicii Banatul Timișoara, Orchestra Radiodifuziunii din KÖLN (WDR) și Corul Liceului de Artă „Ion Vidu” Timișoara
2023-03-17 19:00 - 20:30 | Filarmonica Banatul Timișoara, Filarmonica Banatul Adresă, Timișoara, Timiș, 300022, Romania
Orchestra simfonică și Corul „Ion Românu” ale Filarmonicii Banatul Timișoara, împreună cu Orchestra Radiodifuziunii din KÖLN (WDR) și Corul Liceului de Artă „Ion Vidu” Timișoara vă invită la un concert vocal-simfonic extraordinar vineri, 17 martie 2023, de la ora 19:00, în Sala Capitol.

La pupitrul dirijoral se va afla maestrul CRISTIAN MĂCELARU. Dirijorii corurilor: IOSIF TODEA și MARIA GYURIS.
Soliști: ROXANA CONSTANTINESCU – mezzosoprană
MICHAEL FAUST (Germania) – flaut

În program:
R. GEORGESCU – Exorcism pentru flaut și orchestră
G. MAHLER – Simfonia nr. 3 în re minor

În continuare, avancronica de concert semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„Vineri, 17 martie, tot sub conducerea maestrului Cristian Măcelaru, Orchestra Simfonică Westdeutscher Rundfunk din Köln se va uni cu orchestra noastră interpretând împreună Simfonia a III-a în re minor pentru orchestră simfonică, mezzosoprană, cor profesionist, cor de copii de Gustav Mahler.Concertul va debuta cu lucrarea compozitorului Remus Georgescu — „Exorcism” pentru flaut şi orchestră. Această piesă ce durează aproximativ 7 minute, este un moment distinct din monumentala lucrare „Cântare străbunilor” un oratoriu pentru care Remus Georgescu a fost distins cu Premiul Uniunii Compozitorilor în anul 1976. „Exorcism” este o compoziţie deosebit de expresivă, are o ofertă interpretativă de mare valoare, exploatează toate resursele tehnice ale flautului, fiind o provocare pentru toţi instrumentiştii de valoare. Faima ei a trecut de mult hotarele ţării fiind interpretată tot mai des. O vom asculta în varianta interpretativă a flautistului Michael Faust.
Este cea mai lungă simfonie a lui Mahler, aproximativ 95 de minute, în funcţie de concepţia dirijorală. A fost aleasă printre cele mai reuşite 10 simfonii din lume, într-un sondaj efectuat de dirijori. Sondajul a fost realizat de BBC Music Magazine. Mahler a lucrat trei ani la această simfonie, finalizând-o în 1896.
La fel precum în primele patru simonii, el a avut un program şi pentru simfonia a III-a, dar nu l-a destăinuit presei şi publicului, ci doar unor prieteni apropiaţi, în special sopranei dramatice Anna von Mildenburg, iubita lui în vara anului 1896.
I se spunea compozitor de vară, pentru că atunci îi plăcea să compună, departe de zgomotul oraşelor. A găsit un loc într-o luncă, pe malul unui lac. La fel, spunea că lucrarea se naşte mai uşor dacă aude susurul apei. Avea acolo un pian, un birou, o bibliotecă şi o sobă cu lemne.
Biografii spun că, nesatisfăcut total de finalul Simfoniei a II-a, el a reluat tema şi problematica sensului existenţei umane, pentru a o interpreta în spiritul realităţii concrete pământeşti. Din schiţa de început de şapte părţi, Mahler a înlăturat una, astfel că, în final, au rămas doar şase. Prima parte este o frescă eroico-funebră, în care se observă pe parcurs, datorită obsedantului strigăt al trompetelor, demonul sfâşietor al întrebărilor existenţiale ce tulbură conştiinţa. De remarcat este faptul că pentru prima dată în creaţia sa el a folosit un marş revoluţionar, cu adevărat impetuos. Acesta se află chiar la debutul simfoniei, după care urmează o procesiune funerară. În contrast, în partea a doua ne învăluie gingăşia, puritatea unei lumini calde, venite parcă din înaltul munţilor îndepărtaţi pe care îi vedea de la fereastră. Ca întotdeauna, Mahler opune acestor sentimente inocente forţe oprimante. Ca o anticipare la unele momente din Simfonia a IV-a, în partea a treia el ne prezintă o imagine pastorală, idilică, pe care o alterează în exces până la grotesc. Auzim şi un râs batjocoritor, sarcastic şi puternic.
Seninătatea plină de mister a părţii a treia este dată şi de glasul unei mezzosoprane şi al unui solo cald de vioară. Deşi vine din taina nopţii, cântul este o lăuntrică bucurie, o fericire profundă. Intervin pe parcurs voci de copii, cor de femei în răspuns. La fel se continuă şi partea a cincea, cu uşoare inflexiuni religioase, ce semnifică fericirea prin purificarea. Vocile de copii sunt reprezentarea cea mai reuşită a iertării şi sublimei purităţi. Și în ultima parte, o superbă concluzie filosofică ce continuă ideea fericirii, a bucuriei şi a plenitudinii sufleteşti. Chiar şi marşul din prima parte suferă o transformare extatică transformându-se într-o eliberare de fericire umană. Simfonia a fost prezentată la început fragmentat. Doar în iunie 1902 ea a fost ascultată integral sub conducerea lui Mahler, cu prilejul festivalului organizat la Krefeld de Algemeiner Deutscher Musikverein. Succesul a fost extraordinar.
Solista concertului de vineri va fi mezzosoprana Roxana Constantinescu. Alături de cele două orchestre îşi dau concursul corul „Ion Românu, pregătit de maestrul Iosif Todea şi corul de copii ai Liceului de Artă „Ion Vidu” pregătit de prof. dr. Maria Gyuris.”
Mircea Tătaru

Recital cameral vocal - Suflet. Peisaje muzicale din Carpați și Himalaya
2023-03-18 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
De la doină la dhun, de la horă la hori, de la sârbă la raga. Suflet. Peisaje muzicale din Carpați și Himalaya dezvăluie diversitatea și bogăția muzicală a celor două țări: România și India.

Soliștii NARCISA BĂLEANU – nai și voce, BHASKAR DAS (India) – bansuri, AMIT MISHRA (India) – tabla, vor încânta publicul cu interpretări surprinzătoare ale unor îndrăgite piese din folclorul românesc, alături de un repertoriu inspirat din anotimpurile și festivalurile indiene.

Recitalul are loc sâmbătă, 18 martie, de la ora 19:00, în Sala Capitol și este realizat în parteneriat cu Centrul Cultural „Rabindranath Tagore”.

Concert simfonic | MARIA MARICA – vioară, CORNELIUS ZIRBO – violoncel, CADMIEL BOȚAC – pian
2023-03-24 19:00 - 21:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Orchestra simfonică a Filarmonicii Banatul Timișoara, dirijată de maestrul RADU POPA, alături de soliști: MARIA MARICA – vioară, CORNELIUS ZIRBO – violoncel, CADMIEL BOȚAC – pian (câștigători ai concursului New Hope) vă invită să audiați vineri, 24 martie 2023, de la ora 19:00:
Concertul pentru pian și orchestră nr. 20 în re minor, KV 466 de W. A. MOZART
Concertul pentru vioară și orchestră în mi minor, op. 64 de F. MENDELSSOHN
Variațiunile pe o temă Rococo, op. 33, pentru violoncel și orchestră de P. I. CEAIKOVSKI.
În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:

„Prima dată în această stagiune avem parte de un concert de concerte.Invitaţi sunt căştigătorii Concursului New Hope 2021. Sub conducerea maestrului Radu Popa vom asculta: Variaţiunile pe o temă Rococo pentru violoncel şi orchestră, op. 33 de Piotr Ilici Ceaikovski, Concertul pentru pian şi orchestră nr. 20 în re minor K.V. 466 de Wolfgang Amadeus Mozart şi Concertul pentru vioară şi orchestră în mi minor, op. 64 de Felix Mendelssohn-Bartholdy.
Violoncelistul Cornelius Zirbo ne va dezvălui frumuseţea Variaţiunilor rococo. Până la începutul primăverii lui 1877, când a terminat această lucrare concertantă, Ceaikovski nu prea a fost atras de lucrările în formă de variaţiuni. O singură piesă pentru pian, op. 19 nr. 6, fusese scrisă folosind această modalitate de a compune. Problema majoră care se pune este ca variaţiunile, care se bazează pe o temă comună, să prezinte diversitate, să stârnească interesul, să nu fie monotone. Acest pericol, Ceaikovski l-a evitat datorită măiestriei sale desăvârşite. A mai reuşit să creeze mici pasaje cu rol de punte de la o variaţiune la alta. Lucrarea a fost dedicată violoncelistului Wilhelm Fitzenhagen, care mai târziu, a încercat să adauge pasaje violoncelului solo, ceea ce a dus la nemulţumiri ale editorilor, dar nu numai lor. Petr Jurgenson, cel mai mare publicist rus de la începutul secolului XX, a protestat, şi într-o scrisoare adresată compozitorului, se exprima în final „Dumnezeule! Ceaikovski să fie corectat de Fitzenhagen?!”
Iată un concert aproape romantic pentru clasicul Mozart. Nu degeaba a fost concertul preferat al lui Ludwig van Beethoven. Între cele 27 de concerte pentru pian, doar două sunt într-o tonalitate minoră, acesta în re minor, numerotat ca al douăzecilea şi cel cu numărul douăzecişipatru. Această tonalitate, cât şi zbaterile romantice întâlnite, în special la început, ca nişte furtuni de rău augur, ne sugerează reminiscenţe dramatice din opera sa Don Giovanni. În totalitatea sa, concertul ne oferă stări diverse şi o gamă largă de sentimente, fiecare auditor, indiferent de opţiuni, va avea partea sa de satisfacţie. A fost compus la Viena în 1785. Pe scena Capitol el va fi interpretat de pianistul Cadmiel Boţac.
Fiind dirijor principal la orchestra Gewandhaus din Leipzig, Mendelssohn l-a propus concertmaestru pe prietenul său din copilărie, Ferdinand David, un foarte bun violonist. În 1838, i-a propus acestuia colaborarea la un concert pentru vioară. Șase ani a durat munca la perfecţionarea lucrării, timp în care a colaborat mereu cu David. Probabil că sugestiile acestuia au fost de folos şi au ajutat la elaborarea unui concert cu multe inovaţii. Deşi fiecare dintre cele trei părţi tradiţionale are structura obişnuită — repede-rar-repede — există noutăţi cum ar fi lipsa introducerii orchestrale, violonistul intrând cu tema chiar în măsura a doua, faptul că fiecare parte se leagă de următoarea prin mici pasaje de trecere. Apoi, cadenţa solistului din prima parte nu este lăsată la voia interpretului, ci a fost compusă de Mendelssohn şi introdusă organic la mijlocul părţii. Premiera s-a petrecut la 13 martie 1845 cu Ferdinand David solist. Compozitorul fiind bolnav, concertul a fost dirijat de Niels Gade, în tinereţe un mare violonist, originar din Danemarca. Concertul a fost reluat în 23 octombrie, acelaşi an, cu Mendelssohn la conducere. Este primul concert reprezentativ al noii ere romantice, ale cărei porţi se deschiseseră, şi este inclus între marile concerte care vor urma în Germania, cele ale lui Beethoven, Brahms şi Bruch. Cronicarii le-au atribuit câte o caracteristică fiecăruia. Concertului lui Mendelssohn i-au spus Giuvaerul inimii. Solistă va fi violonista Maria Marica.”
Mircea Tătaru

Recital cameral | ȘTEFAN CAZACU - violoncel, MIRCEA MARIAN - violoncel
2023-03-25 19:00 - 20:30 | Mansarda Bastionului Maria Theresia, Strada Hector, Nr.1, Timișoara, Timiș
Sâmbătă, 25 martie 2023, vă invităm să luați parte la un recital cameral susținut de violonceliștii ȘTEFAN CAZACU și MIRCEA MARIAN. Evenimentul are loc de la ora 19:00, la Bastionul Maria Theresia.
În program:
J. B. BARRIERE – Sonata în sol major pentru două violoncele
J. J. F. DOTZAUER – Variațiuni pe tema „La ci darem la mano” din opera „Don Giovanni”
L. BOCCHERINI – Sonata în do major pentru două violoncele
J. OFFENBACH – Duo pentru violoncele în la minor, op. 53
D. POPPER – Suita pentru două violoncele, op. 16

Recital cameral romantic
2023-03-28 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Elevii Liceului de Artă „Ion Vidu” Timișoara vă invită la un recital cameral romantic, marți 28 martie, 2023, de la ora 19:00.

În cadrul evenimentului ce va avea loc în Sala Capitol a Filarmonicii Banatul Timișoara vom audia lucrări ale compozitorilor: G. BIZET, P. DE SARASATE, F. WAXMAN, J. BRAHMS, F. LISZT, S. RAHMANINOV.

Recital romantic in mezzo/piano | AURA TWAROWSKA – mezzosoprană, DRAGOȘ MIHĂILESCU - pian
2023-03-30 19:00 - 20:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Mezzosoprana de talie mondială, AURA TWAROWSKA va susține un recital vocal, joi, 30 martie, de la ora 19:00, pe scena Sălii Capitol, acompaniată de pianistul DRAGOȘ MIHĂILESCU – solist al Filarmonicii Banatul Timișoara.
În program, lucrări de R. SCHUMANN, F. CHOPIN, P. I. CEAIKOVSKI.

Concert vocal-simfonic extraordinar Cuvântul | Dirijor: GABRIEL BEBEȘELEA
2023-03-31 19:00 - 21:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Vineri, 31 martie 2023, Orchestra simfonică și corul „Ion Românu” ale Filarmonicii Banatul Timișoara vă invită la un concert vocal – simfonic extraordinar, sub bagheta dirijorală a maestrului GABRIEL BEBEȘELEA, dirijor în Rezidență pentru anul 2023 al Filarmonicii Banatul Timișoara. Dirijorul corului va fi maestrul IOSIF TODEA.
În program:
R. STRAUSS – Traumlicht
R. WAGNER/GOTTWALD – Wesendonck Lieder: Träume
R. STRAUSS – 2 Gesänge, op. 34, 1. Der Abend
R. WAGNER/MAAZEL – Der Ring ohne Worte
În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„Concertul vocal-simfonic din ultima zi a lunii martie, ne dezvăluie frumuseţea şi forţa expresivă a cuvântului însoţit de muzică. Desigur, corul „Ion Românu” pregătit de maestrul Iosif Todea va avea un important rol în acest concert. Dirijorul, maestrul Gabriel Bebeşelea ne propune două lucrări ale lui Richard Strauss — Traumlicht, op. 123 nr. 2 şi 2 Gesänge, op. 34 nr. 1 – Der Abend şi două lucrări ale lui Richard Wagner — Wesendonck Lieder. Träume nr.5 şi Der Ring ohne worte.
Pentru cei care nu cunosc dimensiunea personalităţii acestui mare muzician, să spunem că în seara zilei de 8 septembrie 1949, aproape toate posturile de radio şi-au schimbat programele, cei mai de seamă dirijori şi cele mai mari orchestre au cinstit în acele clipe amintirea lui Richard Strauss. Traumlicht, Lumina visului, este al doilea cor din Trei coruri bărbăteşti, op. 123. Fiind în juriul unor diferite concursuri corale, la finele secolului al XIX-lea, Strauss a devenit foarte interesat de corurile bărbăteşti. Aceasta, datorită posibilităţilor vocale şi specificului acestor voci, capabile şi de culori orchestrale. Compus în 1935, Traumlicht exprimă preocupările lui Strauss în legătură cu demisia din funcția de preşedinte al Camerei de Muzică a Reichului. De asemenea, era nemulţumit că au fost interzise spectacolele cu opera „Femeia tăcută”. Nazismul era în plină ascensiune. Ideea de bază, la fel ca în celebra sa creaţie vocală — Un motet german, este că puterea întunericului nu poate învinge interiorul uman.
Strauss, încă de la 17 ani, când era elev la un liceu din München, cânta în cor. A continuat să facă parte din diferite coruri, astfel că era apropiat de cerinţele şi tehnica din muzica ansamblurilor coralei. În 1897, compune două cântece pentru cor mixt la 16 voci, a cappella. Primul cântec, pe care-l vom asculta, se numeşte Abend, Seara, după un poem de Friedrich Schiller. Este momentul când zeul soarelui, Phebus, coboară carul din cer şi se alătură zeiţei mării, Tethys. Năzdrăvanul Cupidon ia frâiele şi îndeamnă caii să bea, în timp ce cei doi se abandonează.
Otto Wesendonck era un negustor de mătase, dar şi un susţinător al artelor. El era un fel de bancher al lui Wagner, căci îl ajuta cu bani pentru proiectele sale artistice, fără să-i ceară înapoi. În casa lui Otto a cunoscut-o pe soţia acestuia, Mathilde, între ei născându-se o dragoste intensă. Dacă privim un tablou al vremii se vede că era o femeie deosebit de frumoasă, iar dacă spunem că scria poezii cu mult talent, se poate înţelege ce l-a subjugat pe Wagner. Posibil ca dragostea lor să fi fost platonică, pentru că descoperirea iubirii lor nu a declanşat un scandal. Minna Wagner i-a trimis Mathildei o scrisoare plină de reproş, dar pe un ton moderat. Cele două familii au rămas vecine, dar relaţiile s-au răcit. Wagner a plecat la Venezia unde a compus opera „Tristan şi Isolda”, una dintre cele mai răscolitoare experienţe sentimentale cunoscute. Foarte rare sunt cazurile în care Wagner a folosit textele altora pentru muzica sa. Una dintre excepţii sunt Liedurile Wesendonck, compuse pe versurile iubitei sale, de remarcabilă frumuseţe. Vineri seara, însă, vom avea parte de transcripţia lui Clytus Gottvald. Acesta, compozitor, dirijor şi muzicolog s-a specializat pe muzica de cor, făcând transcripţii pentru ansamblu coral la diverse lucrări clasice. În cazul lucrărilor lui Wagner sau Mahler, el a reuşit să transfere calităţile orchestrei romantice în cele ale ansamblului coral, îmbogăţind lumea magică a acestuia.
În final, o idee generoasă. Vom avea parte tot de un aranjament, de astă dată al lui Lorin Varencove Maazel, violonist, compozitor şi dirijor, a cărui artă am cunoscut-o mulţi dintre noi, căci a decedat în 2014. Cel mai mare proiect muzical al lui Wagner a fost Inelul Nibelungilor, constituit din patru opere: Aurul Rinului, Walkiria, Siegfried şi Amurgul Zeilor. Cântat integral, ar dura cam 15 ore. Maazel a reuşit să întocmească o suită orchestrală care durează puţin mai mult de o oră, dar care cuprinde cele mai importante momente ale monumentalei opere, presărate cu leitmotivele specific wagneriene”.
Mircea Tătaru

RECITAL CAMERAL - April’s “b” fools
2023-04-04 19:00 - 20:00 | Sinagoga din Cetate, Str. Mărășești, nr. 6, Timișoara, Timiș, România
Recitalul cameral April’s “b” fools este eveniment inspirat de alterația muzicală bemol. În 4 aprilie, de la ora 19:00, la Sinagoga din Cetate, sunteți invitați să audiați lucrările scrise de compozitori ale căror nume încep cu inițiala semnului grafic muzical: J. S. BACH, B. BARTOK, M. BLAVET și L. BERIO.

Soliști:
ANDREI MIHAIL RADU – vioară
DOREL IUGA – flaut
RADU ȚAGA – fagot

În program:
J. S. BACH – Triosonata nr. 5, Bwv 529, Largo
B. BARTOK – 44 duete pentru două viori, sz. 98, numerele 14, 4, 17, 16, 35
M. BLAVET – Les Sauvages din Deuxième Recueil de pièces pour les flûtes traversières
L. BERIO – 33 duete pentru două viori, numerele 4, 1, 3
B. BARTOK – 44 duete pentru două viori, sz. 98, numerele 7, 26, 27, 36
J. S. BACH – Triosonata nr. 5, Bwv 529, Allegro
B. BARTOK – 44 duete pentru două viori, sz. 98, numerele 6, 22, 21, 32, 10, 44
M. BLAVET – La Furstenberg din Première Recueil de pièces pour les flûtes traversières L. BERIO – 33 duete pentru două viori, numerele 26, 24, 29, 28
J. S. BACH – Triosonata nr. 4, Bwv 528, Andante

Concert simfonic | Dirijor: RÓBERT FARKAS, solistă: ROSANNE PHILIPPENS
2023-04-07 19:00 - 21:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Vineri, 7 aprilie, de la ora 19:00, în Sala Capitol, vă invităm la un concert al Orchestrei simfonice a Filarmonicii Banatul Timșoara, dirijată de RÓBERT FARKAS. Veți avea ocazia, de asemenea, de a o asculta interpretând la o vioară „Barrere” Stradivarius din 1727 pe solista olandeză ROSANNE PHILIPPENS.

În program:
P. I. CEAIKOVSKI – Concertul pentru vioară și orchestră în re major, op. 35
J. BRAHMS- Simfonia nr. 3 în fa major, op. 90

În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:

„Cu ajutorul maestrului Róbert Farkas, dirijorul concertului din 7 aprilie, vom rămâne în sfera muzicii romantice, unde am fost săptămâna trecută prin intermediul muzicii lui Strauss şi Wagner. Vom asculta Concertul pentru vioară şi orchestră în re major op. 35 de Piotr Ilici Ceaikovski şi Simfonia nr. 3, în fa major op. 90 de Johannes Brahms.Continuând drumul lui Glinka, acela care a întemeiat şcoala naţională rusă, şi aflându-se pe aceleaşi coordonate artistice cu reprezentanţii grupului celor cinci, Ceaikovski a contribuit hotărâtor la crearea simfonismului rus, la dezvoltarea genului de operă şi a baletului. Caracterul romantic al propriei sale vieţi, un romantism de esenţă melancolică şi tristă, s-a răsfrânt esenţialmente în creaţia sa, o lume sinceră şi adevărată. Aceasta este raţiunea pentru care cea mai mare parte a operelor sale rezistă de-a lungul timpului, sunt mereu aşteptate de melomani.
Concertul a fost început în martie 1878, la Clarand, lângă lacul Geneva, unde Ceaikovski se afla la odihnă pentru a-şi reveni din criza depresivă cauzată de ruinarea căsniciei sale. Un elev al său, Josif I. Kotek, l-a stimulat pentru a scrie acest concert şi, într-un timp foarte scurt, l-a compus şi l-a orchestrat. Concertul a fost dedicat violonistului Adolf Brodskij, care l-a cântat în primă audiţie europeană la Viena, în 1881, sub conducerea lui Hans Richter, căci prima audiţie absolută a fost la New York în 1879, concert dirijat de Leopold Damrosh. Privit prin prisma structurii formei, concertul a fost conceput în ideea modelului clasic, deşi prin Ceaikovski, suntem în plin romantism, unde forma începe să urmeze tot mai mult curajul sentimentelor. Concertul este, desigur, o piatră de încercare pentru orice violonist, dar nu este scris de un neştiutor al tainelor viorii, este scris violonistic. Confruntarea adevărată cu această minunată pagină dedicată viorii se petrece la nivelul interpretării. Solistă va fi violonista Rosanne Philippens.
Comentatori ai creaţiei lui Brahms spun despre simfonia a treia că este cea mai brahmsiană simfonie, datorită intensităţii vibraţiei autobiografice. Ascultând simfonia ai impresia unei pătrunderi profunde nu numai în lumea întunecată a baladelor, dar, totodată, şi în universul sensibil al unui erou din Germania nordică, cu care Brahms s-a identificat. La împlinirea vârstei de 50 de ani, şi-a oferit un cadou aniversar — simfonia a treia, anul 1883 fiind anul acestei singure creaţii.
Această baladă de proporţii monumentale are valenţe decisiv eroice, de unde şi denumirea pe care i-au dat-o unii muzicologi — Eroica. Premiera a avut loc la Viena, în 2 decembrie, 1883. A înregistrat un mare succes, fiind imediat programată în marile oraşe europene. Compozitorul Edward Elgar spunea că «ascultând simfonia a treia a lui Brahms, mă simt un cârpaci»”.
Mircea Tătaru

Concert vocal-simfonic | Dirijor: RADU POPA, dirijorul corului: IOSIF TODEA
2023-04-13 19:30 - 21:30 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Orchestra simfonică și Corul „Ion Românu” ale Filarmonicii Banatul Tmișoara se reunesc pentru un concert vocal-simfonic cu tema, joi, 13 aprilie 2023, de la ora 19:30, la Sala Capitol. Dirijorul concertului este maestrul RADU POPA, iar dirijorul corului este maestrul IOSIF TODEA.
Soliști: ALINA TODEA – soprană
COSMINA IVAN – mezzosoprană
IOSIA BALTEȘ – tenor
LUCIAN ONIȚA – bas
În program:
A. MOZART – Recviem în re minor, K. 626
MESSIAEN – L’ascension
În continuare, avancronica de concert, semnată de maestrul Mircea Tătaru:
„Pentru concertul vocal-simfonic al Filarmonicii „Banatul”, ce va avea loc între Paştele Catolic şi Paştele Ortodox, maestrul Radu Popa, ne propune spre audiţie două nestemate ale muzicii simfonice, chiar dacă depărtate între ele ca perioade de creaţie: Recviem în re minor, K.V. 626 de Wolfgang Amadeus Mozart şi „L`Ascension” de Olivier Messiaen.
Recviemul în re minor K.V.626 pentru solişti vocali, cor şi orchestră a fost ultima lucrare a marelui geniu al muzicii, cântecul său de lebădă. Deşi a fost comandat de Contele Walsegg-Stupach, în fapt se poate spune că Mozart l-a compus pentru propriile funerarii. Era foarte bolnav, avea mereu febră şi se simţea din ce în ce mai rău. Nu a reuşit să-l termine, murind la 5 decembrie 1791, la doar 35 de ani. A mai avut putere, cu o zi înainte, să le cânte unor prieteni părţi din neterminatul Recviem. După moartea lui Mozart, soţia sa, Constanze, l-a rugat pe unul dintre studenţii compozitorului să completeze lucrarea, şi Franz Süssmayr a făcut-o cu destul talent, compunând chiar el sau folosind schiţele maestrului şi reluând unele părţi. Să ne întoarcem la excentricul conte care i-a comandat lui Mozart compunerea Recviemului, prin mesageri anonimi. De multe ori Walsegg, un muzician amator în muzica de cameră, plătea compunerea unor lucrări pe care mai apoi le prezenta ca şi cum le-ar fi scris el. De această dată, a cerut un recviem pe care să-l prezinte prietenilor ca un omagiul adus de el pentru soţia sa dispărută de curând. El îi plătise lui Mozart jumătate de sumă în avans, astfel că soţia lui Mozart, Constance, a dorit în mare secret să termine compoziţia, punându-l la treabă pe elevul cel mai talentat al soţului ei. Dorea să nu se ştie că Mozart nu a putut termina lucrarea şi de asemenea, dorea restul de bani. Există multe taine încă neelucidate despre cine a completat în realitate lucrarea, despre cauzele reale ale morţii lui Mozart şi cum de a ajuns să fie înmormântat într-o groapă comună. Totuşi, cu privire la acest ultim aspect, trebuie să precizez că expresia găsită de cercetători în presa vremii — common grave, nu se referea la groapa comună, ci la mormântul comunal. Să părăsim aceste aspecte cu iz de anecdotică şi să arătăm cu deosebită emoţie că părerea unanimă a muzicologilor este că Mozart s-a stins cu opt măsuri înainte de a termina Lacrimosa, una dintre paginile cele mai minunate ale lumii muzicale. Îşi dă concursul Corul „Ion Românu” pregătit de maestrul Iosif Todea.
Solişti: soprana Alina Todea, mezzosoprana Cosmina Ivan, tenor Iosia Balteş şi basul Lucian Oniţa.
Olivier Messiaen s-a născut în 1908 la Avignon, Franţa, şi a murit la 84 de ani, la Paris. A fost unul dintre cei mai mediatizaţi compozitori ai vremii sale. În timpul Primului Război Mondial, a fost pe front unde a căzut prizonier, fiind închis într-un lagăr din Silezia. Acolo, a compus una dintre cele mai populare lucrări ale sale — Cvartetul pentru sfârşitul timpului. Mai apoi, a devenit profesor la Conservatorul din Paris şi organist la biserica La Trinité. În Statele Unite s-a remarcat datorită uriaşei sale Simfonii „Turangalîla” comandată de Filarmonica din Boston, care durează o oră şi jumătate. Muzica sa este foarte apreciată, în special, datorită ritmurilor şi culorilor sale. A manifestat un interes aproape fanatic pentru rolul ritmului în muzică. A studiat intens vechile ritmuri greceşti, hindi şi, în general, toate stilurile şi formulele ritmice până la poliritmia stravinskiană. De asemenea, era maestru în culorile muzicale. Susţinea că vede culori atunci când compune, în sensul că le asocia cu diferite tonalităţi, sau fragmente melodice, dar nu ne-a lăsat nimic teoretic în legătură cu opiniile sale. Messiaen a fost foarte aplecat spre religie, foarte multe dintre lucrările sale dezvăluind credinţa sa în miracolele şi revelaţiile sfintelor scripturi. L`ascension, 4 meditaţii pentru orchestră ne vorbeşte despre ascensiunea lui Isus Christos spre ceruri. Strofele din Scriptură şi poetica mistică ne oferă pasaje muzicale luxuriante, culori şi atmosferă extatică.”
Mircea Tătaru

Recital de pian 4te PIANO | DRAGOȘ, MANUELA, DINU și IOAN MIHĂILESCU
2023-04-18 19:00 - 20:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
DRAGOȘ, MANUELA, DINU și IOAN MIHĂILESCU vă propun un recital de pian la 4, 6 și 8 mâini, intitulat 4te PIANO. Marți, 18 aprilie, de la ora 19:00, în Sala Capitol, veți putea audia:
C. SILVESTRI – Dansuri românești
J. BRAHMS – Dansuri ungare
S. BARBER – Pas de deux / Tango
E. GRIEG – Dansuri norvegiene
B. BARTÓK – Piese din Microcosmos
S. RAHMANINOV – Romanza și Vals
A. DVOŘAK – Dansuri slave
A. DVOŘAK – Dans slav
E. CHABRIER – Espagna

Recital cameral Dialoguri muzicale | ANDREI IONIȚĂ – violoncel, NAOKO SONODA - pian
2023-04-20 19:00 - 20:00 | Sala Capitol, Bulevardul Constantin Diaconovici Loga Nr. 2, Timișoara, Timiș, 300022, România
Dialoguri muzicale este un recital cameral ce îi aduce în fața publicului pe solistul în rezidență în 2023 al Filarmonicii Banatul Timișoara – violoncelistul ANDREI IONIȚĂ, și pe pianista NAOKO SONODA. Evenimentul are loc joi, 20 aprilie, de la ora 19:00, în Sala Capitol.

În program:
L VAN BEETHOVEN – Sonata nr. 2 în sol minor, op. 5
G. ENESCU – Piesă de concert (arr. ANDREI IONIȚĂ)
S. RAHMANINOV – Sonata op. 19 în sol minor
